# data[].attributes.body
Mål 1:

Eleven kan anvende viden om nonfarmakologisk smertebehandling til at prioritere, tilrettelægge, udføre og evaluere palliativ pleje og rehabilitering til borgere/patienter, herunder psykisk smertebehandling samt mestring af akutte og kroniske smerter.

Mål 2:

Eleven kan anvende viden om farmakologisk smertebehandling, herunder analgetika, antipsykokika, antiepileptika og antidepressiva til borgere/patienter i et palliativt forløb til at observere virkning, bivirkning, interaktioner og kontraindikationer og forebygge komplikationer.

Mål 3:

Eleven kan anvende viden om WHO’s smertestrappe, relevante smerteteorier og metoder til at indsamle data om borgerens/patientens selvvurderede smerteintensitet og tage initiativ til smertelindrende behandling i den palliative indsats.

Mål 4:

Eleven kan anvende viden om fysisk, psykisk, social og åndelig smerte samt gældende lovgivning og instrukser til at indgå det tværprofessionelle samarbejde om smertelindring.

Mål 5:

Eleven kan anvende viden om smerteudtryk til at vælge målrettet kommunikation og sygepleje i samarbejdet med borgeren/patienten og pårørende i det palliative forløb.

Mål 6:

Eleven kan anvende viden om netværk og tilbud i patientforeinger til borgeren/patienten i palliative forløb og deres pårørende.

# data[].attributes.body
Fysisk smerte.

Fysiske smerter som giver sig til udtryk ved at man kan blive mere inaktiv. Dette kan fører til stører risiko for kredsløbsproblemer, decubitus, obstipation, opretholdelse af muskler og ens funktionsevne. Det kan gå udover ens søvn/døgnrytme, lyst til at spise/appetit, endorfin produktionen som går udover ens humør.

Psykisk.

Psykisk kan smerter give angst/frygt for smerter. Der er risiko for depression mindre glæde i dagligdagen. Smerten kan fylde så meget at man kan få svære ved at huske og koncentrere sig. Træthed/udmattet.

Socialt.

Ens rolle i samfundet, man kan have mistet sit job pga. smerter og dette kan gå udover ens økonomi og status. Rollen som ven, forældre, ægtefælle og bedsteforældre kan blive påvirket da man er begrænset fysisk. Sex kan være påvirket pga. smerte. og man kan være fraværende i sin tilstedeværelse.

Åndeligt.

Skyld og skam, accepten af ens situation, mening (Aaron Antonovsky, Israelsk-amerikansk sociolog), selvbebrejdelse og håb.

Total smertemodellen (Cicely Saunders) Er en model hvor man ser på smerte som en helhed. Smerten hænger sammen og påvirker hinanden. Hvis man har psykiske smerter kan det påvirke de fysiske og har man fysiske smerter kan man opleve at blive påvirket socialt, åndeligt og psykisk også.

# data[].attributes.body
Kroniske smerter udfordringer og ressourcer:

Fysisk smerter.

Haft apopleksi (sidder i kørestol og har nedsat funktionsevne i v. side.) Følesansen er ændret i venstre side. Smerter i benene pga. kredsløbsproblemer og forhøjet BMI. Hun kan det meste selv på trods af hendes udfordringer kan hun selv kører rundt i kørestol, rejse, ligge og sætte sig. Hun er meget træt og hendes manglende overskud gør at hun har svært ved at overskue toiletbesøg og ofte urinere hun i kørestolen el. på gulvet.

Psykisk smerter.

Hun bliver bange i forflytningssituationer. Hun ved at hun har ondt og at hun for ondt i knæ og benene når hun skal rejse sig. Hun er bange for at få en ny blodprop og bliver frustreret, ked af det når hun ikke kan de ting som hun gerne vil, el. ikke føler at hun har kræfter til f.eks. at komme op af sengen mm. Hun bliver frustreret når hun føler at der bliver sat for høje krav til hende og hendes overskud er mindre. Det går udover hendes kognitive evner og hukommelsen.

Socialt smerter.

Det påvirker hendes evne til at være social med andre fordi at hun er meget træt og nogen gange får ændret sin døgnrytme. Hun har svære ved at være sammen med sin søn, datter og børnebørn pga. kørestolen. Hun kan ikke komme ud og handle el. i kirke som hun også gerne vil. Derfor føler hun sig ensom/isoleret og det går udover hendes sociale sammenhænge da hun bliver for ivrig i sin kommunikation og derfor trækker andre sig. Hendes angst udbrud gør også at andre trækker sig.

Åndeligt smerter.

Hun har svært ved at acceptere og derfor har hun lukket af for virkeligheden og tror ikke at hun er syg (ingen sygdomsindsigt). Hun føler skyld og skam ved at hun skal hjælpes og undskylder en del og takker meget for hjælpen.

I forhold til min borger i psykiatrien har jeg tænkt på at der er mulighed for at få en præst ud. Hun er katolsk troende men et af hendes indsatsmål er at hun gerne vil kirke. Det er et stort ønske for hende men det bliver svært at opnå pga. hendes problematikker. Så når jeg kommer ud i praktikken vil jeg undersøge dette. Hun vil heller ikke tage sin medicin og måske er det i virkeligheden fordi at hun siger nej tak til livsforlængelse og ikke pga. manglende sygdomsindsigt?

# data[].attributes.body
Der har været oplæg om det åndelige dimension af smerte. Skyld, sorg og håb. Mening med livet og accept af ens situation. I forhold til min borger i psykiatrien har jeg tænkt på at der er mulighed for at få en præst ud. Hun er katolsk troende men et af hendes indsatsmål er at hun gerne vil kirke. Det er et stort ønske for hende men det bliver svært at opnå pga. hendes problematikker. Så når jeg kommer ud i praktikken vil jeg undersøge dette. Hun vil heller ikke tage sin medicin og måske er det i virkeligheden fordi at hun siger nej tak til livsforlængelse og ikke pga. manglende sygdomsindsigt? Præsten var herude og fortælle om sit erhverv og fra det fik jeg blandt andet ud af at en samtale bør være på omkring en time. Tillid, relation og tilgivelse er vigtigt i en samtale. Vi har hørt og set en film om døden og processen i at tilgive og acceptere sin skæbne samt ændre det man kan ændre. giv mig SINDSRO til at acceptere de ting, jeg ikke kan ændre, MOD til at ændre de ting, jeg kan, og VISDOM til at se forskellen.

# data[].attributes.body
Jeg har været inde over mål 2 i forhold til farmakologisk smertebehandling. Mål 3 har jeg kigget på WHO`s definition på smerte og smertetrappe. Hvordan jeg indsamler data fra borgerens eget udsagn samt observationer jeg gør mig (visuelle). Vi har hørt om smertelindrene behandling i forhold til palliativ pleje. Mål 4 med tværproffesionelt samarbejde fordi at jeg vil kontakte læge samt ambulance. Jeg har anvendt min viden om fysisk, psykisk og social smerte. Mål 5 hvor jeg anvender min viden til at kommunikere målrettet med borger

# data[].attributes.body
Mål 1 non farmakologisk smertebehandling psykisk smertebehandling samt mestring af smerter. Vi hørte et oplæg om mindfulness hvorefter vi prøvede en 5 min. mindfulness session. Det handlede om at være i nuet og mærke sin egen krop. Så gik vi i kælderen og lavede en body screen.

Derefter fik vi sat Nada nåle i ørene og drak Nada the vi skulle have nålende i ørene i 3 kvarter. Derefter så vi en film om en pige som havde skizofreni, hallucinerede og hørte stemmer.

# data[].attributes.body
Social smerte er når man oplever en følelsesmæssigt smerte det kan opstå som følge af fysisk smerte som påvirker en sociale liv. Vi har set forskellige film der viser forskellige måder hvordan social smerte kan ramme. Hvis sygdomen påvirker ens måde at kunne være forældre, ægtefælle el. ven. Det kan også være en kulturel forskel som giver social smerte el. hvis sygdommen påvirker ens identitet, økonomi, samvær med andre en kærlighed el. seksuel liv. Dette kan fører til isolation, kontroltab, identitetstab. Hvad der kan hjælpe på social smerte kan være omsorg, nærhed, kontakt og hjælpemidler blandt andet.