# data[].attributes.body
Mgr. Pavla Dobešová, Ph.D.

# data[].attributes.body
Mgr. Radek Maderka

# data[].attributes.headline
1) Vítejte na Padletu zaměřeném na téma Ochrana obyvatel za mimořádných událostí

# data[].attributes.subject
1) Vítejte na Padletu zaměřeném na téma Ochrana obyvatel za mimořádných událostí

# data[].attributes.body
Mimořádné události (MU), tj. přírodní katastrofy, průmyslové nehody či pandemie, představují vážné hrozby pro bezpečnost a pohodu obyvatelstva.

Proto je nezbytné, aby byli budoucí učitelé dobře připraveni na edukaci a zvládání těchto situací.

Tento Padlet je proto navržen tak, aby Vám poskytl komplexní pohled na problematiku ochrany obyvatelstva a vybavil Vás znalostmi potřebnými pro efektivní výuku této oblasti.

Jeho struktura bude odpovídat OBSAHU.

# data[].attributes.body
TEORETICKÁ VÝCHODISKA

Mimořádné události (MU)

Psychologie mimořádných událostí

Koncepce ochrany obyvatelstva

RVP

VÝUKA VE ŠKOLE

Důležitost vzdělávání v dané oblasti

Zhodnocení aktuálního stavu dané problematiky

Kompetenční rámec absolventa a absolventky učitelství

Základní úkoly ochrany obyvatelstva

Nejčastější mýty a fakta o mimořádných událostech

První pomoc

VYBRANÉ MIMOŘÁDNÉ UDÁLOSTI

Výběr mimořádných událostí s ohledem na region

Edukační karty a jejich význam ve výuce

Příklady edukačních karet vybraných mimořádných událostí

Důraz na praktický nácvik

# data[].attributes.body
„Škodlivé působení sil a jevů vyvolaných činností člověka, přírodními vlivy, a také havárie, které ohrožují život, zdraví, majetek nebo životní prostředí a vyžadují provedení záchranných a likvidačních prací.“

Zákon č. 239/2000 Sb. Zákon o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů

# data[].attributes.attachment_link.title
239/2000 Sb. Zákon o integrovaném záchranném systému

# data[].attributes.attachment_link.description
Zákon č. 239/2000 Sb. - Zákon o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů

# data[].attributes.body
Mnozí autoři se snaží klasifikovat mimořádné události (MU) do různých kategorií a typů. Pro naše účely jsme se rozhodli použít klasifikaci podle Štětiny a kol. (2014), která rozděluje mimořádné události do dvou hlavních skupin: přírodní a antropogenní. Toto rozlišení je základem pro další klasifikační přístupy, které jsou často používány v odborné literatuře. V přiloženém dokumentu stručně představujeme některé z těchto klasifikací a jejich specifika a více se pak věnujeme klasifikaci dle Štětiny a kolektivu.

# data[].attributes.headline
6) Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2020 s výhledem do roku 2030

# data[].attributes.subject
6) Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2020 s výhledem do roku 2030

# data[].attributes.body
Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2020 s výhledem do roku 2030 je klíčovým dokumentem, který se zaměřuje na systém ochrany obyvatelstva v České republice. Tento dokument popisuje komplexní přístup k ochraně obyvatelstva, zahrnující multiresortní spolupráci a široké spektrum aktivit zaměřených na analýzu hrozeb, identifikaci slabých a silných stránek a definici směru dalšího rozvoje systému ochrany obyvatelstva. Hlavním cílem koncepce je posílení a zefektivnění systému ochrany obyvatelstva.

...

# data[].attributes.attachment_link.title
Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2020 s výhledem do roku 2030

# data[].attributes.body
Psychologie mimořádných událostí je novým odvětvím psychologie zaměřeným na studium lidského chování v traumatických situacích, jako jsou katastrofy a krize. Tato disciplína, někdy označovaná jako psychologie katastrof, krizí nebo traumatu, integruje psychologické poznatky do krizového řízení. Jejím cílem je snížit negativní psychické a sociální dopady na postižené jedince. Využívá znalostí z různých psychologických oblastí, včetně sociální, klinické, forenzní, zdravotní, vývojové, interkulturní a pracovní psychologie.

# data[].attributes.headline
7) Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2025 s výhledem do roku 2030

# data[].attributes.subject
7) Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2025 s výhledem do roku 2030

# data[].attributes.body
Hlavním cílem Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2025 s výhledem do roku 2030 je zvýšit úroveň připravenosti obyvatelstva na situace ohrožující životy, zdraví, majetek a životní prostředí, a zároveň posílit schopnosti jednotlivých složek systému ochrany obyvatelstva.

Klíčovým motivem této koncepce je „připravený občan, připravený systém,“ což znamená rozvoj občanské odpovědnosti a povinnosti státu vůči společnosti.

Dokument stanovuje několik klíčových změn, které jsou nezbytné pro zajištění efektivní ochrany obyvatelstva...

# data[].attributes.attachment_link.title
Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2025 s výhledem do roku 2030

# data[].attributes.body
Přiložený dokument se zaměřuje na vztah mezi rámcovým vzdělávacím programem pro základní vzdělávání (RVP ZV) a problematikou mimořádných událostí. Je důležité integrovat tuto problematiku do učebních plánů, což podporuje Koncepce ochrany obyvatelstva do roku 2020 s výhledem do roku 2030, jež usiluje o posílení ochrany obyvatelstva a zlepšení schopností občanů v oblasti sebeochrany a vzájemné pomoci. Novější verze koncepce pak klade důraz na vzdělávání žáků, přičemž RVP ZV zahrnuje tuto problematiku ve vzdělávacích oblastech Člověk a jeho svět, Člověk a příroda a Člověk a zdraví.

# data[].attributes.headline
10) Zhodnocení aktuálního stavu dané problematiky

# data[].attributes.subject
10) Zhodnocení aktuálního stavu dané problematiky

# data[].attributes.body
Přiložený dokument hodnotí aktuální stav výzkumu chování během mimořádných událostí.

Zjistili jsme, že dosud neexistuje komplexní reflexe tohoto tématu v České republice, přičemž většina studií se nachází v bakalářských a diplomových pracích.

Současné výzkumy se zaměřují spíše na obecné aspekty (jako je znalost signálů, znalost tísňových čísel, dělení mimořádných událostí apod.), než na konkrétní situace a informovanost o chování v těchto událostech napříč sociodemografickými charakteristikami respondentů. Přesto jsme identifikovali několik relevantních studií, které přispívají k porozumění dané problematice.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zhodnocení aktuálního stavu dané problematiky

# data[].attributes.body
Vzdělávání v oblasti mimořádných událostí hraje klíčovou roli v přípravě budoucích učitelů, protože zajišťuje, že jsou schopni reagovat na krizové situace a poskytnout základní první pomoc. Je nezbytné, aby zdravotní gramotnost byla součástí přípravy všech pedagogů, bez ohledu na jejich specializaci. Podle odborných názorů (Eva Marádová, in Řehulka, 2011) by měla být tato témata zahrnuta do základních pedagogických a psychologických kurzů, aby učitelé získali nejen teoretické znalosti, ale i praktické dovednosti, které jim umožní zajistit bezpečnost žáků a poskytnout jim podporu v naléhavých situacích. Tímto způsobem se zvyšuje nejen úroveň jejich profesionální připravenosti, ale i schopnost efektivně reagovat na potřeby dětí v krizových momentech.

# data[].attributes.headline
11) Kompetenční rámec absolventa a absolventky učitelství a mimořádné události

# data[].attributes.subject
11) Kompetenční rámec absolventa a absolventky učitelství a mimořádné události

# data[].attributes.body
V říjnu 2023 byl představen dokument „Kompetenční rámec absolventa učitelství: Společné profesní kompetence“, který poskytuje jednotnou vizi kvalitní přípravy učitelů v ČR.

Definuje klíčové kompetence absolventů učitelských oborů s ohledem na jejich specifika a rozlišuje úrovně začínajících i zkušených učitelů.

Cílem rámce je zlepšit kvalitu přípravy a profesionalizaci učitelského povolání, přičemž nabízí komplexní přehled dovedností, které by měl každý pedagog ovládat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetenční rámec absolventa a absolventky učitelství a mimořádné události

# data[].attributes.headline
12a) Základní úkoly ochrany obyvatelstva

# data[].attributes.subject
12a) Základní úkoly ochrany obyvatelstva

# data[].attributes.body
Ochrana obyvatelstva v České republice, definovaná ústavním zákonem č. 110/1998 Sb., představuje klíčový systém pro zajištění bezpečnosti občanů, zejména během mimořádných událostí. Tento komplexní systém zahrnuje specifická opatření a vztahy pro ochranu populace. V zahraničí je často označován jako civilní ochrana či obrana, a v rámci NATO se používá termín civilní nouzové plánování.

Mezi základní úkoly ochrany obyvatelstva spadá:

1. varování
2. ukrytí
3. evakuace
4. nouzové přežití

# data[].attributes.body
Základní úkoly ochrany obyvatelstva zahrnují klíčové kroky (varování, ukrytí, evakuace a nouzové přežití), které mohou zachránit životy, o čemž se můžeš dozvědět v následujícím příspěvku.

# data[].attributes.headline
13) Nejčastější mýty a fakta o mimořádných událostech

# data[].attributes.subject
13) Nejčastější mýty a fakta o mimořádných událostech

# data[].attributes.body
Dlouhý a kol. (2014) ve své práci kriticky přistupují k několika rozšířeným mýtům spojeným s mimořádnými událostmi a psychologií katastrof.

Autoři analyzují a vyvracejí mylné představy, které mohou negativně ovlivňovat jak profesionální zásahy, tak veřejné vnímání krizových situací. Tyto mýty často zahrnují zkreslené představy o lidském chování během katastrof (např. mýtus o bezmoci apod.).

# data[].attributes.attachment_link.title
Nejčastější mýty a fakta o mimořádných událostech

# data[].attributes.body
A co dělat, když zazní sirény?

# data[].attributes.headline
14) První pomoc při mimořádných událostech

# data[].attributes.subject
14) První pomoc při mimořádných událostech

# data[].attributes.body
Přiložený dokument poskytuje detailní návod na poskytování první pomoci (PP) při zraněních, která mohou vzniknout v důsledku mimořádných událostí.

Obsahuje přehled základních postupů, které je nutné dodržovat při různých typech zranění, včetně specifických opatření, jež je třeba aplikovat v krizových situacích.

# data[].attributes.headline
15b) Výběr mimořádných událostí s ohledem na region a příklady z médií

# data[].attributes.subject
15b) Výběr mimořádných událostí s ohledem na region a příklady z médií

# data[].attributes.body
V přiloženém dokumentu se detailně zabýváme analýzou vybraných typů mimořádných událostí (MU). Každá podkapitola systematicky představuje specifika dané události, včetně charakteristik jejího průběhu a potenciálních dopadů na okolí. Dále podrobně popisujeme postupy správného chování a adekvátní reakce na výskyt těchto událostí, zaměřené na minimalizaci rizik a ochranu jednotlivců. Součástí analýzy jsou také konkrétní příklady MU, které byly zaznamenány ve školách a zveřejněny v médiích, což ilustruje reálné scénáře a jejich řešení v praxi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Výběr mimořádných událostí s ohledem na region a příklady z médií

# data[].attributes.body
Mimořádné události jsou podkladem mnoha příběhů a filmových předloh už dlouhou dobu, avšak při jejich výběru k rozboru je stran šíře celé problematiky vhodné zaměřit se spíše na ty, které jsou relevantní pro náš region, potažmo Českou republiku...

# data[].attributes.headline
16b) Edukační karta - Zásady chování pro učitele při vzniku povodně během vyučování

# data[].attributes.subject
16b) Edukační karta - Zásady chování pro učitele při vzniku povodně během vyučování

# data[].attributes.headline
16a) Edukační karty: jejich význam, přínosy tvorby a možnosti využití ve výuce

# data[].attributes.subject
16a) Edukační karty: jejich význam, přínosy tvorby a možnosti využití ve výuce

# data[].attributes.body
Edukační karty představují významný didaktický nástroj, který napomáhá při zprostředkování informací ve vzdělávacím procesu.

V našem kontextu slouží k předání důležitých informací o prevenci, správném chování a postupech během krizových situací, viz vzorové, graficky zdařile propracované karty v následujících příspěvcích.

Karty obvykle obsahují stručné a jasně formulované informace, jež mohou zahrnovat základní fakta, pokyny, instrukce týkající se dané situace (první pomoc, evakuace, kontaktování záchranných složek).

Hlavní funkcí je zapamatování si klíčových postupů a kroků, které je nutné dodržet v případě nebezpečí. V praxi se tak tyto karty uplatňují v situacích, kdy je nutné rychle jednat a přitom si udržet přehled o tom, jaké kroky je třeba podniknout, což je v krizových situacích zásadní.

# data[].attributes.headline
16d) Edukační karta - Zásady chování při úniku nebezpečných látek

# data[].attributes.subject
16d) Edukační karta - Zásady chování při úniku nebezpečných látek

# data[].attributes.attachment_link.title
Edukační karta - únik nebezpečných látek

# data[].attributes.headline
16c) Edukační karta - Zásady chování pro učitele při vzniku požáru během vyučování

# data[].attributes.subject
16c) Edukační karta - Zásady chování pro učitele při vzniku požáru během vyučování

# data[].attributes.headline
16e) Edukační karta - Zásady chování při aktivním střelci

# data[].attributes.subject
16e) Edukační karta - Zásady chování při aktivním střelci

# data[].attributes.body
Improvizované ochranné prostředky – nácvik oblékaní a krytí těla. Týmová spolupráce.

Ukázka studentské práce, viz Facebook KAZ PdF UPOL.

# data[].attributes.headline
17a) Zážitková pedagogika – praktický nácvik hl. úkolů ochrany obyvatel

# data[].attributes.subject
17a) Zážitková pedagogika – praktický nácvik hl. úkolů ochrany obyvatel

# data[].attributes.body
Nácvik improvizovaného ukrytí.

Ukázka studentské práce, viz Facebook KAZ PdF UPOL.

# data[].attributes.body
Hodnocení efektivnosti improvizované ochrany těla.

Ukázka studentské práce, viz Facebook KAZ PdF UPOL.

# data[].attributes.body
Dalo by se říci, že jednou z aktivizačních metod je i ZÁŽITKOVÁ PEDAGOGIKA.

Ta je zároveň velice účinnou metodou výuky ochrany obyvatel za mimořádných událostí.

Jak její název napovídá – staví na přímém prožitku a reflexi zkušeností, jež žákům umožní nejen aktivní zapojení do výukového procesu, ale také hlubší porozumění probírané problematice a lepší zapamatování získaných informací.

Díky této metodě se rozvíjí jak kognitivní složka, kdy si žáci osvojují teoretické znalosti o krizových situacích. Tak i afektivní oblast, tedy jejich postoje a hodnoty vůči ochraně obyvatelstva. Zároveň je posilována psychomotorická dimenze, když si prakticky nacvičují dovednosti, jako jsou první pomoc nebo evakuace, což přispívá k jejich připravenosti na reálné situace.

# data[].attributes.headline
18b) Příklady dalšího didaktického zpracování - situační a inscenační metoda

# data[].attributes.subject
18b) Příklady dalšího didaktického zpracování - situační a inscenační metoda

# data[].attributes.body
Situační metoda (představení situace, analýza, diskuze): představíme konkrétní situaci, např. si žáci představí, že sedí v kině a tam vypukne požár.

Pokusí se situaci analyzovat, navrhnout nejlepší postup – evakuaci, volání pomoci, upozornění ostatních návštěvníků, koordinaci činnosti s pracovníky kina. Také mohou diskutovat o možných chybách a důsledcích špatných rozhodnutí, což podporuje jejich analytické myšlení a schopnost rozhodovat se pod tlakem.

A tím se dostáváme i k inscenační metodě: žáci se rozdělí do skupin = každá hraje určité role v simulované MU. Např. jeden žák může hrát záchranáře a druhý zraněného, čímž si vyzkouší, jak by měli reagovat v té či oné pozici.

Příkladem může být situace, kdy jednomu žákovi vzplane oblečení; nejprve se pokusí oheň uhasit sám – válí sudy na žíněnce, poté se mu dostane pomoci od ostatních, kteří na něj přehodí kabát...

# data[].attributes.headline
18a) Příklady dalšího didaktického zpracování - diskuse, heuristická metoda

# data[].attributes.subject
18a) Příklady dalšího didaktického zpracování - diskuse, heuristická metoda

# data[].attributes.body
Ve výuce můžete zpočátku využít metody diskusní: žáci mohou diskutovat o různých scénářích krizových situací, např. co by udělali, kdyby… ve škole vypukl požár.

Každý žák může představit svůj plán, jak by se evakuoval, koho by informoval, jak by pomáhal ostatním.

Následně mohou diskutovat o tom, co je na jednotlivých postupech správné či co by se dalo zlepšit.

Od přemítání se postupně můžeme dostat k tzv. heuristické metodě (samostatnost, vyhledávání informací, praktický úkol): úkolem žáků bude samostatně navrhnout, jak se zachovat při konkrétní mimořádné události, například při zemětřesení nebo úniku chemických látek.

Žáci si musí sami vyhledat potřebné informace, analyzovat situaci a navrhnout řešení.

Může se jednat o praktický úkol, kdy např. navrhnou evakuační plán pro svou třídu a poté jej prezentují před ostatními.

# data[].attributes.body
Simulace evakuace: Testování improvizované ochrany těla.

Ukázka studentské práce, viz Facebook KAZ PdF UPOL.

# data[].attributes.headline
19) Aktivizační metody ve výuce - DIDAKTICKÁ LITERATURA

# data[].attributes.subject
19) Aktivizační metody ve výuce - DIDAKTICKÁ LITERATURA

# data[].attributes.body
AKTIVIZAČNÍ METODY VÝUKY zahrnují různé techniky a postupy pro aktivní zapojení žáků do učení.

Cílem je, aby žáci nebyli pouze pasivními příjemci informací, ale aby přemýšleli, diskutovali, spolupracovali a řešili problémy.

Např. skupinová práce, diskuse, role-playing => tyto metody mohou zahrnovat zážitkové prvky, ale nemusí vždy stavět na prožitku jako hlavním prostředku učení.

Blíže viz přiložená didaktická literatura, z níž vycházejí i následující příklady dalšího didaktického zpracování dané problematiky: diskuse, heuristická metoda, situační metoda a metoda inscenace. Z uvedené literatury jsme čerpali i základní informace dotýkající se edukačních karet.

# data[].attributes.body
V přiloženém referenčním seznamu najdete bibliografické citace zdrojů pro podrobnější studium dané problematiky.

Obrázky byly generovány za pomoci Ideogramu.

# data[].attributes.body
Věříme, že Vám tento Padlet, poskytl nejen širokou bázi teoretických znalostí, ale také hlubší uvědomění si a pochopení důležitosti ochrany obyvatelstva a nutnosti její efektivní implementace do vzdělávání.

Přejeme Vám mnoho úspěchů a vytrvalosti ve Vašem studiu!

Mgr. Radek Maderka a Mgr. Pavla Dobešová, Ph.D.

# data[].attributes.body
Padlet ve své podstatě vychází z kvalifikační práce: MADERKA, Radek, 2024. Informovanost studentů Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci ohledně chování při vybraných mimořádných událostech. Olomouc. Diplomová práce (Mgr.). Univerzita Palackého v Olomouc. Pedagogická fakulta. Vedoucí práce: Mgr. Pavla Dobešová, Ph.D.

# data[].attributes.body
Pořadí příspěvků se mění v závislosti na rozhraní obrazovky digitálního zařízení, opatřili jsme je tedy pro snazší orientaci čísly. ;-)