# data[].attributes.body
Katedrala sv. Jakova nalazi se u jednom od najstarijih samorodnih gradova na Jadranu, a to je u gradu Šibeniku. Kada je Šibenik dobio naslov grada te vlastitu biskupiju došla je ideja za izgradnju crkve. Gradnja je započela 1431. godine te se gradila punih 105 godina. Na samome ju početku podižu mletački gotički graditelji i šibenski klesarski majstori Andrija Budčić i Budiša Statčić. Nakon što je oštećena u invaziji Mlečana, odlučeno je da će se katedrala obnoviti i proširiti. Također, jedan od najznačajnijih graditelja i kipara Juraj Dalmatinac zaslužan je za prepoznatljivost Šibenske katedrale. Prepoznatljivost je uspio postići s postavljanjem 74 glave za koje se smatra da su bili Jurajevi sugrađani, iako to nije potvrđeno. Katedrala je dovršena 1536. godine.

# data[].attributes.body
Ideja o gradnji velikog katedralnog hrama datira od 1298. godine kada je Šibenik dobio vlastitu biskupiju i naslov grada. Odluka o gradnji i početku pripremnih radova donesena je 1402. godine. Gradnja je međutim, započela tek 1431. godine i trajala uz prekide do 1536. godine.

# data[].attributes.body
Nastanak katedrale obuhvaća tri različite stilsko-razvojne faze od kojih se prva naziva po biskupu Bogdanu Pulšiću (1402. – 1437.) koji je započeo s njezinom gradnjom, dok se preostale dvije nazivlju po dvojici najznačajnijih arhitekata koji su definirali njezin današnji lik – Jurju Matijevom Dalmatincu i Nikoli Ivanovom Firentincu. Tijekom stoljetnog razdoblja gradnje katedrala je nastajala sukcesivnim izmjenama triju različitih arhitektonskih koncepcija, pri čemu se izmijenila tri različita stila: prvi gotički, drugi mješoviti gotičko-renesansi i treći renesansni.

# data[].attributes.body
Juraj dalmatinac je na dijelu koji teče oko apsida isklesao je sedamdeset i četiri ljudske glave, galeriju realističkih portreta tipova ljudi, volumenom i detaljima precizno definirana karaktera i izraza U unutrašnjosti katedrale uzdignuo je svetište za šest stepenica i podignuo četiri velika stupa s kapitelima od kovrčava lišća, nad kojima je poslije bila podignuta kupola na osmostranu tamburu.

# data[].attributes.body
Katedrala sv. Jakova najznačajnije je graditeljsko ostvarenje 15. i 16. st. na tlu Hrvatske. Po svojoj ljepoti te tehnikama građenja i stilskim značajkama nije samo najveći i najznačajniji objekt arhitektonske baštine u gradu Šibeniku nego i jedinstveni spomenik europske sakralne arhitekture. Po svojoj umjetničkoj vrijednosti spada u najznačajnije europske monumentalne katedrale, a zahvaljujući nekim svojim karakteristikama jedinstvena je ne samo među katedralama nego i među kršćanskim crkvama općenito! Gradnja je s prekidima trajala 105 godina, od 1431. do 1536. godine. Započela je u mletačkom gotičkom stilu, a završila u toskanskom renesansnom stilu.

# data[].attributes.body
Ovo je jedina katedrala u Europi koja je u cijelosti sagrađena od kamena jer prilikom izgradnje nisu korišteni nikakvi drveni arhitektonski elementi. Također je prva građevina u Europi sagrađena prema jedinstvenom principu utorenih ploča (građevine građene po ovom principu počinju se javljati tek od 19. st.) te je jedina građevina čiji vanjski volumen u potpunosti odgovara obliku unutrašnjih prostora.

# data[].attributes.body
U unutrašnjosti katedrale posebnu pozornost privlači krstionica, koja je u stilskom pogledu originalna i kreativna sinteza dvaju likovnih govora prve polovice 15. stoljeća, kasne gotike i rane renesanse. Katedrala je prva dovršena građevina u renesansnom stilu, nastala samo 20 godina nakon pravog početka renesanse u Toskani. Obilje skulptorskih ukrasa najdojmljivija je oznaka krstionice, a u dekorativnim motivima najzastupljeniji je ljudski lik. Osim kipova četiriju proroka (od kojih su sačuvana samo dva), čitav je svod ukrašen reljefima anđela, glavama kerubina i impozantnom glavom Boga Oca. Trio punačkih i u pokretu modeliranih golišavih dječaka majstor je Juraj smjestio uz nosač krsnog zdenca, postavljen u sredini prostora.

# data[].attributes.body
Zbog svojih iznimnih vrijednosti katedrala je 2000. godine uvrštena u UNESCO-ov popis svjetskog kulturnog nasljeđa.