# data[].attributes.body
DON 1.4.2025.

Dana 1.4.2025. mi učenici 4.d razreda posjetili smo centar za zimsku službu autocesta u Delnicama. Tamo smo dobili priliku vidjeti kako funkcionira nadgledanje tunela i autocesta u Hrvatskoj, te smo čuli kako se održavaju autoceste i tuneli za vrijeme zimskog perioda od 15.11 do 15.4. svake godine.

Nakon toga zbog olujnog vjetra nismo bili u mogućnosti posjetiti Tunel Učka (prolazi kroz planinu Učku na autocesti A8. Bio je najduži cestovni tunel Hrvatske do izgradnje tunela Mala Kapela i Sveti Rok. Tunel je dugačak 5062, a širok 9,10 metara. Promet se odvija u oba smjera uz ograničenje brzine od 80 km/h, a pretjecanje je zabranjeno.

Tunel ima 83 nadzorne kamere, 538 požarnih detektora, 39 vatrogasnih hidranata i 38 SOS stanica. U tunelu se nalazi i pet ugibališta te tri okretišta. Dana 17. prosinca 2020. započelo se s probijanjem 5,63 km duge druge cijevi tunela.) I brodsku Luku Brajdica u Rijeci, no još jednom zbog olujnog vjetra smo bili spriječeni, Luka Rijeka ima izuzetan geoprometni položaj. Dubina gaza veća od 16 m (18 m) omogućuje prihvat najvećih brodova, te će se gradnjom novih prostora povećati na 20 m.

Zbog otkazanih posjeta odlučili smo popeti se na Trsat i tako završili svoju terensku nastavu.

# data[].attributes.body
14. svibnja 1978. godine radnici zagrebačke Hidroelektre aktivirali su mine u 4:15 sati. Nakon 45 minuta ukazala se rupa i Tunel Učka bio je probijen. Tunel je imao dužinu od 5,07 km i bio je jedan od većih u tadašnjoj Europi. Tunel ima 83 nadzorne kamere, 538 požarnih detektora, 39 vatrogasnih hidranata i 38 SOS stanica. U tunelu se nalazi i pet ugibališta te tri okretišta. Pri gradnji tunela uzeti su u obzir rezultati istraživanja psihologa koji su pokazali da vozači doživljavaju psihološki pritisak i gubitak koncentracije kada vide otvor tunela iz daljine. Stoga su izlazi iz tunela postavljeni u blagom zavoju u odnosu na središte tunela.

Kroz tunel Učku prvi su automobili prošli 27. rujna 1981. godine kada je održano svečano otvorenje. Nekoliko dana prije svečanog otvaranja, od 23. rujna, tunel je bio u probnom pogonu, s ograničenom brzinom od 50 kilometara na sat. Prvog dana do 15:00 sati, kroz tunel je prošlo 1671 vozila iz oba smjera.

Dana 13. prosinca 2007. kroz tunel je prošlo 40-milijunto vozilo.

Dana 17. prosinca 2020. započelo se s probijanjem 5,63 km duge druge cijevi tunela. U izgradnji tunela je sudjelovalo oko 500 radnika. Druga tunelska cijev opremljena je najnovijom i najsuvremenijom cestovnom opremom. Druga cijev Tunela Učka otvorena je 13. rujna 2024. godine, a prvi automobil je prošao kroz cijev 14. rujna 2024. godine.

# data[].attributes.body
Prikupljanje podataka o prometa u okolici objekata i njihova kasnija analiza u klasi.

# data[].attributes.body
Kratki kviz o ključnim saznanjima ekskurzije kako bismo osigurali razumijevanje.

# data[].attributes.attachment_link.title
Riječki kviz znanja - Lokalpatrioti Rijeka

# data[].attributes.attachment_link.title
FOTOGALERIJA / Novi tunel Učka pola kilometara duži od starog: Sigurnost na prvom mjestu

# data[].attributes.attachment_link.description
Druga cijev tunela Učka bit će puštena u promet 12. rujna ove godine, do kad će završiti i zadnji preostali radovi, mahom na testiranju ugrađene opreme i uređaja te sustava nadzora i sigurnosti. Zajedno s drugom cijevi tunela izgrađena je i dionica od novog čvora Vranja do ulaza u tunel, s istarske strane, a pri kraju je i izgradnja odmorišta neposredno prije tunela s kvarnerske strane. Naša novinarska ekipa imala je priliku uvjeriti se u stanje radova, provezavši se kroz novu cijev tunela, u pratnji Luciana Dušića, voditelja Centra upravljanja iz kojeg se nadzire i upravlja prometom i sigurnošću na čitavom Istarskom ipsilonu.

# data[].attributes.body
Luka Rijeka d.d. smještena je u Kvarnerskom zaljevu, zaštićenom prirodnom dobru. U prometnom smislu, Rijeka je najveća hrvatska luka. U luci se prekrcavaju velike količine raznolikog tereta uključujući kontejnere, rudu, rezanu građu, žito, fosfat te sirove i rafinirane naftne proizvode. Na 39 vezova luka prihvaća se sve vrste brodova, od teretnih do putničkih brodova.

Luka Rijeka ima izuzetan geoprometni položaj. Smještena je na sjevernom dijelu Jadranskog mora, koje je najdublje uvučen dio europskog kopna. Upravo zbog navedenog Sjeverni Jadran  je dio Europe koji zemljama srednje Europe omogućuje najbliži pristup svjetskim morskim površinama.

Luka Rijeka razvojno je opredijeljena luka s lučkim bazenima specijaliziranim po vrstama tereta i upravljanim od strane visoko motiviranih i kvalitetnih koncesionara-operatera sposobnih za akviziciju dostatnih količina tereta  i putnika koji će osigurati popunjenost modernih i konkurentnih lučkih kapaciteta.

Razvitak Luke Rijeka započinje 1717. godine, uz Luku Trst, kada je austrijski monarh Karlo VI. u sklopu svoje merkantilističke politike proglasio slobodnu plovidbu Jadranskim morem. Godine 1867. započinje izgradnja velikog lučkog bazena kada se Austro-ugarskom nagodbom stvara “dvojna monarhija”, a Rijeka postaje glavna postaja za izlaz mađarskog gospodarstva u svijet. Godine 1873. Rijeka je željeznicom povezana s Budimpeštom. Po veličini prometa, luka Rijeka s 2,1 milijuna tona, svrstana je među deset najvećih europskih luka 1913. godine. U periodu od 1941. do 1945. godine Luka Rijeka doživljava ratna razaranja, a veliki dio lučkih kapaciteta je uništen. Od 1960. do 1980. godine Luka Rijeka se razvija po konceptu specijaliziranih terminala u Kvarnerskom zaljevu. Na promet luke utjecalo je povećanje prostora luke te izgradnja rafinerije nafte u Urinju 1965. godine i terminala za rasute terete u Bakru 1968. godine. U tijeku Domovinskog rata Luka Rijeka bilježi naglu stagnaciju i pad prometa. Odlukom Vlade Republike Hrvatske 1996. godine osnovana je Lučka uprava Rijeka radi upravljanja, izgradnje i korištenja luke Rijeka, otvorene za međunarodni javni promet. Godine 1999. Lošinjska plovidba – Brodarstvo d.d., u organizaciji Lučke uprave Rijeka pokrenula je prvi Feeder servis koji je označio početak procesa revitalizacije kontejnerskog prometa u Republici Hrvatskoj. Luka Rijeka potpisala je 2003. godine Luka Rijeka potpisala je Gateway projekt što je značilo nova opremu na kontejnerskom terminalu, a godinu iza novu opremu na Terminalu za rasute terete u Bakru.  Godine 2009. otvoren je putnički terminal, najveći ove vrste na Jadranu, te potpisan Rijeka Gateway projekta II koji će omogućava kontinuiteta izgradnje lučke infrastrukture. Dana 1. srpnja 2013. godine Republika Hrvatska postala je 28. punopravna članica Europske unije. Time je riječka luka uključena u dio osnovne prometne TEN-T mreže Europske unije. U godini 2017. započela je provedba ukupno šest razvojnih projekata unaprjeđenja infrastrukture luke Rijeka, i to informatičkog sustava lučke zajednice,  Deep Sea Container terminal, bazena Rijeka, terminala za rasute terete Bakar, terminala za generalne terete te produbljenje južnog veza. Godine 2000.            potpisan je Ugovor o prvenstvenoj koncesiji na 12 godina, Luka Rijeka dobiva zakonske okvire za gospodarsko korištenje pomorskog dobra u riječkom bazenu koji se 2012. produžuje do 2042. godine.

# data[].attributes.body
Prometna veza luke s drugim prometnim

granama i važnim cestovnim vezama uključuje:

Autocesta A6 (Sredozemni koridor) – Rijeka – Zagreb

Autocesta A8/A9 – Rijeka – Istarski Y

Riječka zaobilaznica

Željeznica (sredozemni koridor) Šapjane – Rijeka – Zagreb – Koprivnica – Botovo

Željeznička linija M502: Rijeka – Pivka

Riječka zračna luka – Krk: 17 kilometara zračne udaljenosti, 25 kilometara cestovne udaljenosti

Naftovod, povezuje rafinerije u Hrvatskoj, Mađarskoj, Austriji, BiH, Srbiji, Češkoj i Slovačkoj

Veza s koridorom Rajna – Dunav TEN-T mreže i X koridorom, koji prolaze kroz Republiku Hrvatsku

Baltičko-jadranski koridor – Venecija – Trst – Kopar – Ljubljana – Budimpešta: 115 km

# data[].attributes.body
§  Smješten u Bakarskom bazenu, 13 km od Rijeke

§  Namijenjen je za manipulaciju i skladištenje željezne rudače i ugljena, te za rasute i sipke terete

§  Ima željezničku vezu sa zaleđem

§  Dubina mora 18 m

§  Ključna oprema terminala: obalna portalna dizalica s grabilicom, kontinuirani brodoiskrcavač, kontinuirani brodoukrcavač, pokretni skladišni most, transportne trake

§  Godišnji kapacitet: 4.000.000 t

# data[].attributes.body
§  Smješten je u lučkom Bazenu Raša

§  Višenamjenski terminal za smještaj i prekrcaj žive stoke, prekrcaj drva generalnih i rasutih tereta

§  Dubina mora uz pristanište 8 m

§  Opremljen vezom za dva broda, mogućnost uskladištenja cca. 1.000 grla krupne stoke

§  Maksimalan godišnji kapacitet iznosi 600.000 t

§  Ukupna površina skladišta: 510,383 m2

§  Natkrivena površina: 35.500 m2

# data[].attributes.body
§  Udaljenost od Riječkog bazena 10 km, a od Bakra 3 km

§  Pozadinski terminal - višenamjenski logistički centar namijenjen za rukovanje i skladištenje kontejnera, generalnih i rasutih tereta te drva

§  Terminal ima status slobodne carinske zone

§  Izravna povezanost sa željeznicom, autocestom i prometnicama na VB koridoru

§  Ukupne površine 440.000 m2, od toga:

§  54.965,34 m2 zatvorenih skladišta

§  35.553,43 m2 nadstrešnica

125.813 m2 otvorenih skladišta

# data[].attributes.body
§  Smješten je u istočnom dijelu riječkog bazena, spada pod Terminal Rijeka

§  Dubina mora 10 m

§  Maksimalan godišnji kapacitet od 500.000 t rezana građa skladišti se i na pozadinskom skladištu - Škrljevo

§  Povoljna klima omogućuje prirodno sušenje rezane drvene građe

Priprema rezane građe za sortiranje, impregnaciju, obilježavanje, pakiranje i vezivanje

# data[].attributes.body
§  Smješten na zapadnom dijelu lučkog bazena, spada pod Terminal Rijeka

§  Dubina mora 12 m

§  Mogućnost manipulacije i skladištenja raznih vrsta generalnog tereta: proizvodi od čelika i željeza (60 m šine!), razni strojevi i konstrukcije, mramorni i granitni blokovi, sol, cement, papir, karton i drugo

§  Raspolaže s 11 vezova, brojnim obalnim i mobilnim dizalicama od 40 i 63 t nosivosti, te ostalom prekrcajnom mehanizacijom

§  Maksimalni godišnji kapacitet cca 2.000.000 t

# data[].attributes.body
§  Smješten u zapadnom dijelu lučkog bazena Rijeka, spada pod Terminal Rijeka

§  Dubina mora 10 m

§  Služi za prekrcaj hlađenih tereta

§  Ukupna površina kondicioniranog skladišta 8.000 m2

§  Maksimalni godišnji kapacitet 50.000 - 100.000 t, ovisno o broju obrtaja

Rashladni prostori s komorama za prihvat južnog voća (banana i citrusa), smrznutog mesa i ribe

# data[].attributes.body
§  Smješten u zapadnom dijelu lučkog Bazena Rijeka

§  Pretovar i skladištenje žitarica i uljarica

§  Posjeduje željezničku vezu

§  Dubina mora 14 m

§  Maksimalni godišnji kapacitet 1.000.000 t

§  Njegova oprema omogućuje operacije utovara/istovara:

-       Brod - Silos; Silos – Brod

-       Brod - Silos - Vagon (kamion)

-       Vagon (kamion) - Silos – Brod

-       Vagon (kamion) - Silos - Vagon (kamion)

# data[].attributes.body
§  Pristanište 1 - dužina privezišta 300 m, dubina mora 11.7 m

§  Pristanište 2 - dužina privezišta 326 m, dubina mora 14.88 m

§  Godišnji kapacitet: 600.000 TEU

§  Prihvat brodova post-Panamax veličine

§  BIP stanica za fito - sanitarni pregled roba

§  Instalirana oprema terminala:

-       2 Panamax kontenerske dizalice

-       2 post Panamax dizalice

-       6 RTG (skladišni prekrcajni mostovi)

-       2 RMG (željeznički prekrcajni mostovi)

# data[].attributes.body
Studenti će steći praktično znanje o "Luki Rijeka," njezinoj važnosti u ekonomiji i logistici, i razumjeti inženjerske izazove Tunela Učka. Razviti kritičko razmišljanje i sposobnosti rada u timu u sklopu terenskog istraživanja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Glede destinacijskih (emitivnih) tržišta koja s gravitacijskim zaleđem luke Rijeka ostvaruju trgovinsku razmjenu najznačajnija su ona preko Sueskog kanala:

# data[].attributes.body
Istražite poveznice, nedostatke i prednosti Luke Rijeka i Tunela Učka kroz online materijale.

# data[].attributes.attachment_link.title
Druga cijev tunela Učka: Inovativna tehnološka rješenja i najviši sigurnosni standardi

# data[].attributes.attachment_link.description
Jedan od najvećih infrastrukturnih projekata, vrijedan 200 milijuna eura, donosi novu razinu sigurnosti i trajnosti za hrvatsku cestovnu infrastrukturu. Prilikom izgradnje tunela korištene su i Sika tehnologije - visoko učinkovita rješenja koja omogućuju trajnost i jednostavnost ugradnje betona