# data[].attributes.headline
🎯 SMART-цілі проєкту

# data[].attributes.subject
🎯 SMART-цілі проєкту

# data[].attributes.body
S (Specific – конкретна):
Дослідити, як змінюється частота серцевих скорочень (пульс) учнів 9 класу під час фізичного навантаження та побудувати математичну модель цієї залежності.

M (Measurable – вимірювана):
Провести щонайменше 5 серій вимірювань пульсу на різних етапах (до, одразу після та через 1, 2, 3, 5 хвилин після навантаження), за участі щонайменше 5 учнів.

A (Achievable – досяжна):
Виконати всі вимірювання у межах 1 тижня на уроках або в позаурочний час, використовуючи доступні засоби (годинник, секундомір, аркуші для записів).

R (Relevant – доречна):
Проєкт допомагає поглибити знання з біології (робота серцево-судинної системи) та математики (аналіз даних, побудова графіків), а також розвиває навички дослідницької роботи.

T (Time-bound – обмежена в часі):
Завершити збір даних, їх аналіз і підготовку презентації до кінця навчального місяця (наприклад, протягом 3 тижнів).

# data[].attributes.body
Провести серію вимірювань пульсу учнів до і після фізичного навантаження.

Створити таблицю та побудувати графік залежності "частота пульсу – час".

Порівняти отримані результати з біологічними нормами.

Побудувати математичну модель (наприклад, лінійне чи експоненційне зростання пульсу).

Зробити висновки про рівень тренованості, біологічні особливості, рекомендації.

# data[].attributes.headline
Етапи реалізації 

# data[].attributes.subject
Етапи реалізації 

# data[].attributes.body
1. Визначення мети та формулювання проблеми

Обговорення теми: Чому важливо знати свій пульс?

Формулювання проблемного питання: Як змінюється пульс під час фізичного навантаження і як це описати математично?

Визначення мети та завдань проєкту.

2. Вивчення теоретичних основ

Біологія:
– Будова і функції серця;
– Що таке пульс і як його вимірювати;
– Фізіологічні межі нормального серцевого ритму.

Математика:
– Робота з таблицями даних;
– Середнє значення, мода, медіана;
– Побудова графіків, аналіз функціональної залежності;
– Основи математичного моделювання.

3. Проведення експерименту

Вимірювання пульсу в стані спокою.

Фізичне навантаження (присідання, біг на місці тощо – до 1 хвилини).

Вимірювання пульсу після навантаження через 0, 1, 2, 3, 5 хвилин.

Повторення досліду для кількох учнів (добровольців).

Запис результатів у таблицю.

4. Обробка та аналіз даних

Обчислення середнього пульсу в кожному стані.

Побудова графіків «пульс – час після навантаження».

Створення математичної моделі (лінійна, експоненційна, логарифмічна функція).

Порівняння індивідуальних даних з нормативними біологічними значеннями.

5. Формулювання висновків

Які закономірності виявлено?

Чи всі учні однаково швидко відновлюють пульс?

Як ці знання можна використати у повсякденному житті?

Поради для збереження здоров’я серця.

6. Презентація проєкту

Створення презентації, буклету або плаката з результатами.

Демонстрація моделі, графіків, фото дослідів.

Обговорення висновків і рефлексія учнів.

# data[].attributes.headline
🧠 Результат проєкту

# data[].attributes.subject
🧠 Результат проєкту

# data[].attributes.body
Презентація або постер з графіками, аналізами та біологічними висновками.

Висновки про вплив навантаження на серце в підлітковому віці.

Практичні рекомендації для здоров’я.

# data[].attributes.headline
🔬📊 «Як працює серце: математичне моделювання серцевого ритму та аналіз пульсу»

# data[].attributes.subject
🔬📊 «Як працює серце: математичне моделювання серцевого ритму та аналіз пульсу»

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наука. Це люблю -  Світ

# data[].attributes.headline
Ще тематичні відео

# data[].attributes.subject
Ще тематичні відео

# data[].attributes.attachment_link.title
Серце: будова та функції. Робота серця