# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26. Jokaisen ihmisarvoa on kunnioitettava. Etnistä alkuperää, kansallisuutta, sukupuolta, seksuaalista suuntautumista, vakaumusta tai näihin verrattavaa ominaisuutta ei pidä tuoda esiin asiaankuulumattomasti tai halventavasti.

27. Yksityiselämään kuuluvia erityisen arkaluonteisia seikkoja voi julkaista vain asianomaisen suostumuksella tai jos niillä on poikkeuksellista yhteiskunnallista merkitystä. Yksityiselämän suoja on otettava huomioon myös kuvia käytettäessä.

28. Sairaus- ja kuolemantapauksista sekä onnettomuuksien ja rikosten uhreista tietoja hankittaessa ja uutisoitaessa on aina noudatettava hienotunteisuutta.

29. Julkisella paikalla tapahtuvaa toimintaa on yleensä lupa selostaa ja kuvata ilman asianosaisten suostumusta.

30. Julkistakin aineistoa julkaistaessa pitää ottaa huomioon yksityiselämän suoja. Kaikki julkinen ei välttämättä ole julkaistavissa. Erityistä varovaisuutta on noudatettava, kun käsitellään alaikäisiä koskevia asioita.

31. Rikoksesta tuomitun nimen, kuvan tai muita tunnistetietoja voi julkaista, ellei se tuomitun asemaan tai tekoon nähden ole selvästi kohtuutonta. Alaikäisen tai syyntakeettomana tuomitun henkilöllisyyden paljastamisessa on oltava erityisen pidättyväinen.

32. Tunnistamiseen johtavien tietojen käytössä on syytä olla varovainen, kun kyse on vasta rikosepäilystä tai syytteestä.

33. Tietoja rikoksentekijästä, syytetystä tai epäillystä ei yleensä pidä julkaista, jos ne paljastavat erityisen arkaluonteisen rikoksen uhrin.

34. Arkaluonteisen rikoksen uhrin henkilöllisyys on suojattava, ellei sillä ole poikkeuksellista yhteiskunnallista merkitystä.

35. Jos tutkintapyynnöstä, syytteestä tai tuomiosta on julkaistu uutinen, asiaa on mahdollisuuksien mukaan seurattava loppuun saakka. Oikeudenkäynnin aikana ei pidä asiattomasti pyrkiä vaikuttamaan tuomioistuimen ratkaisuihin eikä ottaa ennakolta kantaa syyllisyyteen.

Ohjeet on hyväksytty Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistyksen kokouksessa 4.11.2013. Ne astuvat voimaan 1.1.2014.

# data[].attributes.body
Printtinä julkaistut lehdet ovat periaatteessa luotettavampaa tietoa ja kustantajat kuuluvat melko poikkeuksetta JSN:n piiriin

# data[].attributes.body
Samat säännöt pätee netissä siinä missä printissäkin. Virallisten tahojen tulee noudattaa sääntöjä, sillä omista julkaisuista on edesvastuussa.

# data[].attributes.body
Sananvapaus tuo tullessaan myös vastuun eli ihan mitä tahansa ei voi eikä kannata julkaista.

# data[].attributes.body
On yleisiä sääntöjä tai ohjeistuksia kuina alalla toimitaan

# data[].attributes.body
Kyllä. Ennen kuuluminen kertoi luotettavuudesta. Vinoutuneessa nykyajassa jotkut kokee rajoitteeksi.

# data[].attributes.body
Median murros on muuttanut jopa printtilehtien otsikoinnit hyvin epäselviksi. Uutisetkin kerrotaan henkilön tms kautta. Objektiivisuudesta on siirrytty tunteisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tyylikirja | Toimittajan etiikka ja juridiikka | Journalistin ohjeet - STT

# data[].attributes.attachment_link.description
Journalistin ohjeet ovat kiteytys toimittajien pelisäännöistä. Ohjeiden tulkitsijana ja alan “erotuomarina” toimii Julkisen sanan neuvosto…

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin työryhmä uudistaisi Journalistin ohjeita –”Pyrimme selkeyteen” - Journalisti

# data[].attributes.attachment_link.description
Journalistin ohjeiden päivitystyö etenee. Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistys Jusanek julkaisi tiistaina 6. helmikuuta ehdotuksensa uudistetuiksi ohjeiksi. Ehdotuksen on laatinut Jusenekin…

# data[].attributes.body
Keikki verkkojulkaisut eivät kenää noudata hyviä journalistisia oppeja tai kuulu JSN:n. Voiko näihin luottaa? Eivät he sitä tuo julki myöskään?

# data[].attributes.headline
Ei journalistit, blogit, yksityiset tekijät jne

# data[].attributes.subject
Ei journalistit, blogit, yksityiset tekijät jne

# data[].attributes.body
Verkko on pullollaan muka uutisia, tutkimuksia ja muuta misformaatiota. Kuka vaan voi julkaista kirjoituksia ja hyvin kirjoitettuna vakavasti otettavan näköisellä ilmeellä moni voi mennä vipuun, kun sisältö onkin ihan dadaa.

# data[].attributes.body
Niin yritykset kuin yksityiset henkilöt ovat edesvastuullisia kirjoituksistaan. Oli kyseessä mikä tahansa julkaisu. Tuomioita annetaan tasaisesti herjauksista, huijauksista, vihapuheesta, maalitamisesta, kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Osa tehdään tyhmyydestä ilman suurempaa päämäärää, mutta monesti ajetan omaa etua/asiaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiantuntemuksen kuolema - Terra Cognita

# data[].attributes.attachment_link.description
Kirjassa professori Tom Nichols osoittaa, että aikaisempaa demokraattisempi informaation leviäminen ei olekaan johtanut oppineempaan kansaan. Sen on luonut huonosti asioista perillä olevia kansalaisia, jotka tuomitsevat älylliset saavutukset ja jotka eivät luota asiantuntemukseen.

# data[].attributes.body
Oikeutta loukata, vihapuhua tai syrjiä toisia.

Oikeutta levittää valheellista tietoa, huhuja tai salassa pidettäviä tietoja ilman perustetta.

Oikeutta vaarantaa yksilön turvallisuutta, kunniaa tai yksityisyyttä.

# data[].attributes.body
Oikeutta ilmaista mielipiteensä vapaasti.

Oikeutta vastaanottaa ja levittää tietoa.

Vapautta kritisoida vallankäyttäjiä.

# data[].attributes.headline
Mitä media-alan sääntely tarkoittaa käytännössä?

# data[].attributes.subject
Mitä media-alan sääntely tarkoittaa käytännössä?

# data[].attributes.body
Media-alan sääntely tarkoittaa niitä keinoja ja pelisääntöjä, joilla median toimintaa ohjataan ja valvotaan. Sääntelyn tavoitteena on turvata journalismin riippumattomuus, vastuullisuus ja yleisön luottamus mediaan. Käytännössä sääntelyä on kahta päämuotoa: lainsäädäntö ja itsesääntely.

# data[].attributes.headline
Miten media-alan toimintaa säännellään Suomessa?

# data[].attributes.subject
Miten media-alan toimintaa säännellään Suomessa?

# data[].attributes.body
1. Lainsäädäntö

Mediaa koskevat samat lait kuin muitakin yhteiskunnan toimijoita. Tärkeitä lakeja ovat esimerkiksi:

Sananvapauslaki ja perustuslaki (sananvapaus on turvattu perusoikeutena)

Rikoslaki (mm. kunnianloukkaus, yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen)

Tiedonvälityksen julkisuuslaki ja julkisuuslaki (julkisten asiakirjojen saatavuus)

Yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolait

2. Itsesääntely

Itsesääntely tarkoittaa sitä, että media itse asettaa ja valvoo eettisiä toimintaperiaatteitaan. Se ei perustu lakiin, vaan ammatillisiin normeihin.

# data[].attributes.body
Julkisen sanan neuvosto (JSN):

Riippumaton elin, joka valvoo journalistisen etiikan toteutumista.

Käsittelee kanteluita tiedotusvälineistä ja antaa langettavia tai vapauttavia päätöksiä.

Toimii ns. “eettisenä tuomarina”.

Päätoimittajat ja mediatalot:

Vastaavat julkaisujen sisällöstä ja noudattavat Journalistin ohjeita.

Journalistin ohjeet:

Ammattieettinen ohjeistus, jonka mukaan journalistit toimivat.

Korostavat mm. faktapohjaisuutta, tasapuolisuutta, lähdekritiikkiä ja yksityisyyden suojaa.

# data[].attributes.body
Media ei voi tai saa julkaista:

Yksityiselämää loukkaavaa tietoa, ellei se ole merkittävässä julkisessa intressissä.

Vihapuhetta tai syrjivää sisältöä

Loukkaavia, valheellisia tai kunnianloukkaukseen johtavia väitteitä

Alaikäisiin tai uhreihin liittyvää arkaluonteista tietoa ilman suostumusta

Rajoitukset perustuvat:

Lakiin (esim. rikoslaki)

Eettisiin periaatteisiin (esim. JSN:n ohjeet)