# data[].attributes.body
1.     ירדן ענב, "חינוך לרב-תרבותיות בישראל", בתוך "חינוך במרחבים רב-תרבותיים- מפגשים בין תרבויות בבית הספר ובהכשרת מורים", עריכה: יעל שגיא, ליאת ביברמן שלו, יצחק גילת, רסלינג, 2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך במרחבים רב תרבותיים

# data[].attributes.body
2. מיכל קורלנדר, "אינטגרציה בבתי ספר: סקירת התיאוריה והממצאים בתחום", בתוך "יש סיכוי לשינוי- תיאוריה ומחקר עדכני על שוויון הזדמנויות בחינוך", עריכה: ארביב-אלישיב, פניגר, שביט, מכון מופת, 2017, עמ' 283-296.

# data[].attributes.attachment_link.title
אינטגרציה בבתי ספר

# data[].attributes.body
כתבו-

1) איפה אתם נפגשים עם רב-תרבותיות במסגרות שלכם ושלכן?

2) מה לדעתכם יותר חשוב לבית הספר? רב-תרבותיות או שוויון?

# data[].attributes.attachment_link.title
אני אוהב שוקולד - أنا بحب الشوكولاطة

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 2:29•Watch full video

# data[].attributes.attachment_link.title
קיפודה עם מזוודה صرصورة مع تنورة - עברית וערבית

# data[].attributes.headline
עמותת יד ביד

# data[].attributes.subject
עמותת יד ביד

# data[].attributes.body
על החינוך הדו-לשוני בישראל וביפו בפרט

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
עמותת יד ביד

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
החינוך הדו לשוני ביפו נולד מחלום ויוזמה של קבוצת הורים, יהודים וערבים, ביפו ודרום תל אביב, אשר רצו שילדיהם ילמדו במסגרת משותפת ובסביבה רב תרבותית, שיוויונית ומכבדת. התפיסה מאחורי רצונם הייתה פשוטה: אם חיים ביחד ביום יום , גרים ביחד ונפגשים במרחב הציבורי ביפו אין סיבה שהחינוך יהיה נפרד. הגן הראשון הוקם על ידי עיריית תל אביב בספטמבר 2013, ולמדו בו 35 ילדים בגילאי 3-4.

בחמש השנים לאחר מכן ובעקבות הביקוש הרב, נפתחו בהדרגה חמישה גנים עירוניים דו לשוניים ורב תרבותיים מגילאי טרום- טרום חובה ועד חובה. בגנים לומדים למעלה מ-170 ילדים, ועשרות משפחות נותרו ברשימות המתנה.

הגנים הדו-לשוניים ביפו שמים דגש על חינוך דיאלוגי-הומניסטי, כמו גם על חינוך יצירתי וסביבה ירוקה. בגנים מקפידים על לימודי שתי השפות והתרבויות באופן שוויוני ופועלים על פי לוח שנה רב תרבותי, שמייצג את ימי החג של שלוש הדתות הגדולות.

הגנים ביפו רואים קשר רב לסביבתם ולעיר בה הם נמצאים. עקרונות של חינוך מבוסס מקום מיושמים בהם בדרכים שונות - בלמידה על העיר יפו, במפגשים מקומיים ועוד. במרחב הגנים קיימת גינה קהילתית המטופחת על ידי ילדי הגנים והקהילה, ומתבצעת בה למידת טבע, סביבה ותרבות רציפה.

צוותי הגנים רואים חשיבות רבה בקשר עם המשפחות והקהילה. במהלך השנה נערכות פעילויות משותפות רבות, כמו יוזמות לטיפוח סביבת הגנים, מסיבות חגים, פעילויות שתילה וטבע בגינה הקהילתית, פסטיבל זית ותרבות שנתי, אפטאר קהילתי ועוד.

בשנת 2015, כשהמחזור הראשון של ילדי הגנים סיים את גן חובה, עלתה הבקשה של ההורים להתפתחות טבעית ופתיחת כיתה א' דו לשונית. בהחלטת עיריית תל אביב נפתחו בספטמבר 2015 שתי כיתות א' דו לשוניות, בתחילה במסגרת בית ספר קיים, ובתחילת 2018 עברו כל הכיתות למבנה חדש ונפרד ברחוב שבטי ישראל בלב יפו. נכון לשנת 2018 קיבל בית הספר הדו לשוני ביפו את שמו החדש "כולנא יחד" ולומדים בו 9 כיתות א'-ד' דו לשוניות, שמקבלות הדרכה וליווי מעמותת יד ביד.

التعليم ثنائي اللغة في يافا وُلد من حلم ومبادرة مجموعة أهالي من العرب واليهود في يافا وجنوب تل أبيب، أرادوا أن يتعلم أطفالهم في إطار مشترك وبيئة متعددة الثقافات، متساوية وتحترمهم. التصور القائم في صلب هذه الرغبة جدًا بسيط: "إذا كنا نعيش معًا في الحياة اليومية، ونسكن معًا، ونلتقي في الحيّز العام في يافا، فليس ثمّة سبب أن يكون التعليم منفصلًا. أقيمت الروضة الأولى من قبل بلدية تل أبيب في أيلول 2013، وتعلم فيها 35 طفلا بعمر ثلاث وحتى أربع سنوات.

خمس سنوات بعد ذلك، وفي أعقاب الطلب المتزايد، تم بالتدريج افتتاح خمس روضات بلدية ثنائية اللغة ومتعددة الثقافات، لعمر ما قبل التعليم الإلزامي وحتى عمر التعليم الإلزامي. يتعلم في هذه الروضات أكثر من 170 طفلًا، وعشرات العائلات الأخرى ما زالت على قائمة الانتظار.

تُركز الروضات ثنائية اللغة في يافا على التربية الحوارية الإنسانوية، وكذلك على التعليم الإبداعي والبيئة الخضراء. تحرص الروضات على تعليم اللغتين والثقافتين على نحو متساوٍ، وتعمل وفق تقويم سنوي متعدد الثقافات، والذي يعكس أعياد ومناسبات الديانات الثلاث.

تعنى الروضات في يافا بالعلاقة الوثيقة مع بيئتها ومع المدينة التي تتواجد فيها. ويتم فيها تطبيق التربية المرتبطة بالمكان بطرق مختلفة، عبر التعلم عن مدينة يافا، ومن خلال اللقاءات المحلية وغيرها. في حيّز الروضات توجد حديقة عامة يرعاها أطفال الروضات والمجتمع المحلي، وفيها يجري تعلم مواضيع الطبيعة والبيئة والثقافة.

تولي طواقم الروضات أهمية كبيرة للعلاقة مع العائلات والمجتمع المحلي. حيث تقيم خلال السنة نشاطات مشتركة عديدة، مثل مبادرات رعاية البيئة والحدائق، احتفالات الأعياد، نشاطات غرس الأشجار والنبات في الحديقة، مهرجان الزيت والثقافة السنوي، الإفطار الجماعي وغيرها.

في العام 2015، وبعد أن أنهى الفوج الأول من الأطفال مرحلة الروضة الإلزامية، طرح الأهالي فكرة التطور الطبيعي لافتتاح صف أول ثنائي اللغة. ووفق قرار بلدية تل أبيب تم في شهر أيلول 2015 افتتاح صفين ثنائيي اللغة لتلاميذ الصف الأول، في البداية كان ذلك في إطار مدرسة قائمة، وفي العام 2018 انتقل الصفان إلى بناية جديدة ومنفصلة في شارع شبطي يسرائيل في قلب يافا. في العام 2018 حصلت المدرسة ثنائية اللغة في يافا على اسمها الجديد "كلنا ياحاد"، وهي تشمل حاليا 9 صفوف، من الصف الأول وحتى الرابع كلها ثنائية اللغة، بمرافقة وارشاد جمعيّة "يدًا بيد".

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך החינוך הדו לשוני ביפו Archives - עמותת יד ביד

# data[].attributes.attachment_link.description
החינוך הדו לשוני ביפו נולד מחלום ויוזמה של קבוצת הורים, יהודים וערבים, ביפו ודרום תל אביב, אשר רצו שילדיהם ילמדו במסגרת משותפת ובסביבה רב תרבותית, שיוויונית ומכבדת. התפיסה מאחורי רצונם הייתה פשוטה: אם חיים ביחד ביום יום , גרים ביחד ונפגשים במרחב הציבורי ביפו אין סיבה שהחינוך יהיה נפרד.

# data[].attributes.headline
ביקורת ציבורית

# data[].attributes.subject
ביקורת ציבורית

# data[].attributes.body
כתבה בנושא לוח השנה בבית, המגבלות של משרד החינוך והעירייה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בית הספר הדו לשוני כולנא יחד הוא דוגמה מופתית לשותפות יהודית־ערבית, אבל לוח השנה עדיין צמוד רק למועדים היהודיים. ההורים מאשימים את משרד החינוך

בית הספר היסודי הדו לשוני כולנא יחד ברחוב שבטי ישראל ביפו קיים כבר ארבע שנים. לצד כיתות של בית ספר יסודי קיים בו גם גן. יחד לומדים ילדים ערבים ויהודים ומגלמים את מה שכולנו חולמים עליו - דו קיום שוויוני וכן באמת. אלא שמאז שהוקם בית הספר, משרד החינוך לא מאפשר לבית הספר להחיל לוח שנה רב תרבותי, כזה שבו ימי חופש מתקיימים בחגים של כל המגזרים - יהודים, ערבים ונוצרים.

>> מה עומד מאחורי המיזם לדיור שיתופי בפלורנטין?

"מדובר בבית ספר צומח, שנולד לאחר מאבק של קהילה חזקה, איכותית ודואגת", מספרת ליסה חנניה, ממקימות בית הספר ומי שהייתה מועמדת למועצת העיר מטעם יאפא שתי. "בפועל כל השנים נלחמנו על לוח השנה הרב תרבותי כדי למנוע את העובדה שבחג המולד או בעיד אל פיטר ילדים ייעדרו בכל מקרה כי זה החג שלהם. יוצא מצב שיותר מחצי מהתלמידים וגם כמה מורים לא מגיעים". לטענת חנניה מדובר באפליה. "יש כמה ימים כאלו בשנה ומה שקורה זה אי סדר. הילדים צריכים לוותר על יום לימודים, זה אינטרס של כולם, לא ברור איך זה לא קורה".

חנניה ממשיכה ומספרת כי העירייה טוענת שהמפתח נמצא אצל משרד החינוך. "לכל בתי הספר הדו לשוניים יש לוח שנה רב תרבותי. גם בירושלים, גם בחיפה, זה בילט אין, מה זה שווה בלי הדבר הזה?". טונס הנדייה, תושב יפו ואב לתלמידה בכיתה א' שהחלה את דרכה בבית הספר כבר בגן, מספר על חשיבות הנושא. "חוץ מהעובדה שזה פוגע בלימודים, כי יותר מחצי מהתלמידים לא מגיעים לבית הספר, אני רוצה שהילדה שלי תדע מה זה פסח ומה זה פורים ואני רוצה שהילדים האחרים יידעו מה זה פסחא ומה זה רמדאן". לפי הנדייה, קיימת הסכמה של רוב ההורים. "כל בתי הספר הדו לשוניים זוכים ללוח שנה רב תרבותי ואין סיבה שזה לא יהיה אצלנו. יש הסכמה של כמעט כל ההורים, דוברי ערבית ועברית שנלחמים יחד כדי שזה ישתנה".

ממשרד החינוך נמסר בתגובה: "בקשות ההורים נמצאות בבדיקת מחוז תל אביב".
מעיריית תל אביב־יפו נמסר בתגובה: "עיריית תל אביב־יפו רואה חשיבות רבה בקיום בית הספר הדו לשוני כולנא ביפו, השואף לרמה לימודית גבוהה בעברית ובערבית ולהובלה של קהילה דו לשונית רב תרבותית עם מאפיינים הייחודיים ליפו. מינהל החינוך פנה למנהלת המחוז במשרד החינוך וביקש לאפשר התחשבות ולהתאים את לוח החופשות לכלל אוכלוסיית התלמידים הלומדים בבית הספר. ההחלטה נמצאת כעת בידי משרד החינוך, אשר השיב כי הנושא בבדיקה".

# data[].attributes.attachment_link.title
למה בבית הספר הדו לשוני ביפו אין לוח שנה רב תרבותי?

# data[].attributes.attachment_link.description
בית הספר הדו לשוני כולנא יחד הוא דוגמה מופתית לשותפות יהודית־ערבית, אבל לוח השנה עדיין צמוד רק למועדים היהודיים. ההורים מאשימים את משרד החינוך בית הספר היסודי הדו לשוני כולנא יחד ברחוב שבטי ישראל ביפו קיים כבר ארבע שנים. לצד כיתות של בית ספר יסודי קיים בו גם גן.

# data[].attributes.headline
נבחרת כדורגל הבנות של בית ספר

# data[].attributes.subject
נבחרת כדורגל הבנות של בית ספר

# data[].attributes.body
הנבחרת המושלמת שלנו- האם היא רב-תרבותית? האם היא צריכה להיות?

# data[].attributes.headline
על בית ספר- הארץ

# data[].attributes.subject
על בית ספר- הארץ

# data[].attributes.body
כתבה על המבנה החדש של בית ספר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בית הספר הדו־לשוני החדש הוא מבנה יוצא דופן שהותאם למגרש משופע. המנהלת, שרון מלכי, מסבירה איך תורמים הקירות השקופים ללימוד וגם להסרת מחיצות, וכיצד מציינים במשותף את יום העצמאות ויום האדמה

עברו לתצוגת גלריה

הכיתות השקופות בבית הספר. הסחת דעת? לא בהכרח צילום: מוטי מילרוד

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ נעמה ריבה עקוב

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ נעמה ריבה עקוב

המבנה החדש של בית הספר הדו־לשוני - עברית וערבית - "כולנא יחד", ברחוב שבטי ישראל ביפו, הוא אחד הייחודיים והמתוחכמים בעיר, למרות שהוא נראה כאילו תמיד היה חלק מהרקמה היפואית. החזית הפונה לרחוב נראית כבת קומה אחת בזכות המגרש השיפועי, שמאפשר למעשה לשלוש קומות המבנה להסתתר מתחת למפלס הכניסה. לצד החזית ניצב עץ ותיק מפואר, שריד לחורשה שהיתה במגרש לפני שנבנה.

# data[].attributes.attachment_link.title
כיתות שקופות ותכנון גמיש: בית הספר העברי־ערבי ביפו הוא אחד המתוחכמים בעיר

# data[].attributes.attachment_link.description
בית הספר הדו־לשוני החדש הוא מבנה יוצא דופן שהותאם למגרש משופע. המנהלת, שרון מלכי, מסבירה איך תורמים הקירות השקופים ללימוד וגם להסרת מחיצות, וכיצד מציינים במשותף את יום העצמאות ויום האדמה הכיתות השקופות בבית הספר. הסחת דעת?

# data[].attributes.headline
הוראת מתמטיקה בשפה אחת- עברית

# data[].attributes.subject
הוראת מתמטיקה בשפה אחת- עברית

# data[].attributes.body
פוסט שכתב פרופסור יוסף משהראווי בנושא-
https://www.facebook.com/photo/?fbid=1762576363939598&set=a.113603192170265