# data[].attributes.body
AKMENS LAIKMETS
no 11. gt. p.m.ē. līdz 1200. gadam m.ē.

APRAKSTS :  Paleolīts – senākais akmens laikmets

NOTIKUMI

1. zemkopības aizsākumi

2. Divupē sāka audzēt kviešus.

IEDZĪVOTĀJI

Pirmie iedzīvotāji – ziemeļbriežu mednieki. Svarīgākais šo mednieku ienākšanas ceļš bija Daugava, tāpēc arī seno apmetņu paliekas atrastas tās krastos.

Akmens laikmetā kopā dzīvoja liels skaits radinieku – lielā saime jeb dzimtas kopiena.

DABA/SAIMNIEKOŠANA

Akmens laikmetā cilvēki iztiku ieguva no apkārtējās dabas. Tādu saimniekošanas veidu sauc par savācējsaimniecību.

Zeme bija purvaina, auga grīšļi, sūnas, kārkli

svarīgāko nodarbošanās veidu kļuva lopkopība un zemkopība.

Darbarīkus un ieročus gatavoja no akmens, koka, kaula.

MĀJOKĻI

cilvēki cēla īslaicīgas apmetnes, kurās vienlaikus dzīvoja 30 līdz 40 cilvēki.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
APRAKSTS : Agrais mezolīts (7 600 g. pr.Kr. - 7 000 g. pr. Kr)

NOTIKUMI

1. sienu gleznojumi alās Altamirā un Ziemeļāfrikā

DABA

siltāks laiks

bērzi, pundurbērzi, priedes

alņi, lāči, zaķi, stirnas, bebri, vilki

līdakas, asari, plauži, līņi

IEDZĪVOTĀJI

ieceļoja no Austrumiem

mednieki un zvejnieki apmetās pie ezeriem

Kundas kultūra

APMETNES

Sūlagala apmetne pie Lubānas ezera un Zvejnieki II pie Burtnieku ezera.

MEDĪBAS

medī aļņus un bebrus

šķēpi, bultas, kaula un raga harpūnas, dunči, cirvji

# data[].attributes.headline
VIDĒJAIS MEZOLĪTS  (7 000 g. pr. Kr.- 5 600 g. pr. Kr.)  

# data[].attributes.subject
VIDĒJAIS MEZOLĪTS  (7 000 g. pr. Kr.- 5 600 g. pr. Kr.)  

# data[].attributes.body
 APRAKSTS

NOTIKUMI

1. veidojās senākie zemkopības un lopkopības centri un pirmās pilsētas: Mazāzijā – Čatalhjujuka, Palestīnā - Jērika , Divupē – Džarmo , Ninīve, Irānā, Kaukāzā un Vidusāzijā.

2. Ēģiptes zemkopības un lopkopības centros sāka izmantot podnieka ripu keramikas gatavošanai.

apdzīvota visa Latvijas teritorija

priežu meži, jaukto koku meži

sāka medīt arī taurus, stirnas un meža cūkas

Riekstus, meža ogas un saknes vāca un uzglabāja bērzu tāšu vācelēs.

Zvejnieku II  apmetne pie Burtnieku ezera, Košķēnu apmetne pie Usmas ezera, apmetnes pie Lubānas ezera, Lielā Ludzas ezera, Lubes ezera un Ploču purvā.

# data[].attributes.body
APRAKSTS

NOTIKUMI

1. Ķīnā sāka audzēt rīsus, Centrālamerikā – kukurūzu.

2. Veidojās  Augšēģiptes valsts.

3. Divupē tapa šumeru sienas gleznojums „Ūras kaujas karogs”.

DABA

Ozoli, vīksnas, liepas, alkšņi un lazdas veidoja  biezus platlapju koku mežus.

IEDZĪVOTĀJI

Narvas kultūra

SAIMNIECĪBA

Vāca un sagatavoja uzglabāšanai ezerriekstus, meža zemenes, avenes un sarkano kizilu.

MEDĪBAS

Medīja ūdensputnus - mežapīles un gulbjus

zvejoja līdakas, zandartus, asarus un karūsas

DARBA RĪKI

Visnopietnākais ierocis bija ķīļveida akmens cirvis.

KULTURĀLI AKSESUĀRI

Rotas gatavoja no aļņu, mežacūku un lāču zobiem. Iespējams, ka ar dzīvniekiem bija saistīti rituāli

APBEDĪŠANA

Apbedījuma vietas izklāja ar dedzinātu okeru

Apbedījumu vietas iezīmēja ar akmeņu krāvumiem.

APMETNES

Zvidzes un Osas apmetnes pie Lubānas ezera

# data[].attributes.body
APRAKSTS : Agrais neolīts (4 500 g. pr. Kr. - 3 300 g. pr. Kr.)

NOTIKUMI

1. Balkānos, Tuvajos un Vidējos austrumos attīstījās vara un zelta liešanas māksla.

2. Šumerā un Ēģiptē izveidojās rakstība.

DABA

Platlapju koku mežos auga ozoli, vīksnas, liepas, skābarži un dižskābarži.

IEDZĪVOTĀJI

Austrumbaltijas kultūras pārstāvji.

SAIMNIECĪBA

Vāca lazdu riekstus, ezerriekstus, baltās ūdenslilijas, lēpju saknes, kazenes, nātres u.c.

MEDĪBAS

Ikdienā medīja ūdensputnus, bet periodiski medīja arī lielākus medījumus - mežacūkas, aļņus, savvaļas zirgus un bebrus. Medībās bieži izmantoja slazdus

ZVEJOŠANA

Zivju nārsta laikā izmantoja tačus – speciālus aizžogojumus upēs, kurus zvejas laikā papildināja ar murdiem.

PRODUKTU UZTURĒSANA

Produktus uzglabāja māla podos, kurus ieraka zemē turpat mājoklī, netālu no pavarda.

KERAMIKA

Ornamentos bieži bija sastopami ūdensputnu motīvi.

APBEDĪŠANA

Apbedījumos bieži tika ziedoti ūdensputni. Kādā apbedījumā atrasta kaulā griezta sievietes figūriņa

Apbedījumi liecina, ka sievietēm un vīriešiem bija vienāda nozīme sabiedrībā.

APMETNES

Zvidzes, Osas, Zvejsalas un Ičas apmetnes pie Lubānas ezera, apmetnes pie Dvietes un Burtnieku ezeriem.

# data[].attributes.body
APRAKSTS :

PASAULĒ

1. piramīdu celtniecības laiks Senajā Ēģiptē, un monumentālo tempļu celtniecības laiks Divupē.

2. Divupē izgudroja ūdens un saules pulksteņus,  ieviesa saules kalendāru , izveidoja pirmās tempļu skolas un bibliotēkas

LATVIJĀ

DABA

Baltijas jūra ieguva tagadējo apveidu, sāka nostabilizēties ezeru un upju krasti. Klimats kļuva vēsāks. Priedes, egles, alkšņi, ozoli, skābarži un lazdas veidoja biezus mežus.

IEDZĪVOTĀJI

Tradicionāli somugru ienākšanu Latvijas teritorijā  datē ar 3. g. t. pr. Kr. .

Joprojām vecajās apmetņu vietās turpināja dzīvot Austrumbaltijas kultūras pārstāvji.

Sākās Ķemmes – bedrīšu keramikas

AUGU VĀKŠANA

Ļoti liela nozīme pārtikā bija lazdu riekstiem un ezerriekstiem. Pārtikai vāca un sagatavoja uzglabāšanai skābenes, virzu, nātres un  citus augus. Joprojām vāca arī avenes, kazenes un zemenes.

MEDĪBAS

Visvairāk medītie dzīvnieki bija mežacūkas, bieži tika medīti arī aļņi, tauri, staltbrieži, dažādi kažokzvēri un jūras piekrastē – roņi. Medīja dažādus ūdensputnus.

ZVEJOŠANA

Zvejai upē vai ezerā lietoja apses vienkoča laivas – vieglas, plānām sienām un sašaurinātu priekšgalu.

GANĪBAS

Ganīja  kazas un aitas, gatavoja mājdzīvniekiem pārtikas krājumus ziemai.

ZEMKOPĪBA

Koka kapļi un koka lāpstas liecina par zemkopības aizsākumiem.

MĀJOKĻI

Mājokļus izmantoja pārtikas glabāšanai, ēdiena gatavošanai un kā darbnīcas.

KERAMIKA

Sievietes gatavoja apaļdibena podus, ko rotāja ar ķemmes iespiedumiem dažādos rakstos.

APĢERBA APSTRĀDE

Sievietes šuva apģērbus no rūpīgi apstrādātam ādām, izmantojot kaula īlenus un kaula vai asaku šujamadatas.

AKMENS APSTRĀDE

Vīrieši no akmens un raga gatavoja cirvjus. Medībām gatavoja krama nažus, bultu un šķēpu uzgaļus un dunčus, citiem darbiem  - slānekļa cērtes un kaltus.

KOKAPSTRĀDE

No koka ļoti prasmīgi gatavoja dažādus sadzīves priekšmetus: kausus, bļodas, cibas u.c..

DZINTARA APSTRĀDE

Dzintaru apstrādāja ar krama griežņiem un raga urbjiem. Slīpēja ar smilšakmeni. Gatavoja vidusdaļā sabiezinātas dzintara krelles

APBEDĪŠANA

Daži cilvēki tika  apbedīti ar māla maskām uz sejas un dzintara ripām uz acīm. Apbedījumos līdzi deva ūdensputnu un cilvēku figūriņu ziedojumus.

TICĒJUMI

Ar aļņiem saistīja dzīvības spēka un atjaunotnes ciklus gadā.

ĶEMMES BEDRĪŠU KULTŪRAI PIEDERĪGAS APMETNES

Burtnieku ezera Zvejnieki, Kauliņkalns, Lubānas ezera Zvidze, Osa, Lielā Ludzas ezera Budjanka un Jurizdika, Dagdas Murānišķi, Sīvera ezera Tenisa Dvietes Munči un ģipkas un Sārnates lagūnas

AUSTRUMBALTIJAS KULTŪRAI PIEDERĪGAS APMETNES

Pie Lubānas, Lielā Ludzas, Sīvera un Dvietes ezeriem.

# data[].attributes.body
APRAKSTS :

PASAULĒ

1. Divupē tika izveidots pirmais likumu krājums – „Hamurapi likumi  ”un tika pierakstīts „Eposs par Gilgamešu”.

2. Ēģiptē tika uzcelti Karnakas templis un Labirints, kā arī radīti apbrīnojamie sienu gleznojumi klinšu tempļos.

3. Krētieši izveidoja varenu jūras kuģu floti.

4. Dienvidrietumu  Anglijā tika uzcelts Stonhendžas komplekss.

5. Senajā Ķīnā iemācījās izgatavot ratus un iejūgt tajos zirgus vai vēršus, sāka attīstīties zīdkopība.

LATVIJĀ

IEDZĪVOTĀJI

Tradicionāli baltu ienākšanu Latvijas teritorijā datē ar 2.g.t.pr.Kr..

Jaunienācēji - kaujas cirvju un auklas keramikas kultūras pārstāvji - indoeiropiešu izcelsmes iedzīvotāji – balti  ienāca Latvijas teritorijā virzoties augšup gar lielākajām upēm: Daugavu, Mūsu un Lielupi.

Pastāvīgie iedzīvotāji- Austrumbaltijas kultūrai piederīgie un somugru izcelsmes iedzīvotāji, turpināja attīstīt savas saimniekošanas un sadzīves tradīcijas.

ZEMKOPĪBA

Koku gāšanai  izmantoja no krama izgatavotus bezpieta cirvjus.

Līdumus apstrādāja ar aļņa raga vai koka lāpstām. Pēc tam uzirdināja ar koka, raga vai akmens kapļiem. Audzēja miežus un kaņepes.

Ražu novāca ar krama nažiem vai krama sirpjiem. Graudus smalcināja graudberžos un piestās.

Koka abrās mīcīja mīklu un pavardā cepa plāceņus. Apstrādāja kaņepes un nātres, lai iegūtu šķiedru auklām un virvēm.

LOPKOPĪBA

Lauksaimniecībā izmantoja  pieradinātus zirgus un vēršus.

KAROŠANA

Slīpēti smailpieta akmens cirvji ar izurbtu kātcaurumu (kaujas cirvis) liecina, ka to īpašniekiem karš bija pierasta lieta.

MA'JOKĻI

No stāvkokiem cēla divtelpu ēkas ar divslīpu jumtiem.

KERAMIKA

Sievietes gatavoja apaļas amforas, plakandibena kausus un katlveida podus, ko izrotāja ar auklas iespiedumiem vēl mitrā mālā. Traukus gatavoja no māla, kam bija zvirgzdu piejaukums un apdedzināja atklātos pavardos. Traukus izmantoja ēdiena gatavošanai un uzglabāšanai.

AKMENS APSTRĀDE

Lai iegūtu ērtos un gludos akmens darbarīkus, izmantoja slānekļa kaltus, krama urbjus un visdažādākos pulējamos materiālus – pārsvarā smilšakmeni.

DZINTARA APSTRĀDE

Gatavoja pulētas četrstūra dzintara krelles ar zobveida piekariņiem.

APBEDĪŠANA

Apbedījumos tika doti līdzi darbarīki, zalkšu figūriņas un gliemežvāki.

SIMBOLIKA

Rotājumos parādījās  saules (solārie) un mēness (lunārie) simboli.

SABIEDRISKĀS ATTIECĪBAS

Kapu piedevas liecina, ka sievietes un vīrieši veica dažādus darbus un sabiedrībā netika vairs vērtēti pilnīgi vienlīdzīgi. Par īpaši nozīmīgu stāvokli sabiedrībā liecināja kaujas cirvja likšana apbedījumā.

APMETNES

Balti Daugavas baseinā ierīkoja Vārkavas, Salaspils un Vējstūru apmetnes. Rēzeknes upes baseinā – Kvāpānu apmetni, pie Lubānas ezera – Ičas, Eiņu un Aboras apmetnes , kā arī jaunas apmetnes pie Burtnieku ezera un Ķīšezera.

# data[].attributes.body
APRAKSTS : 1 500 g.pr. Kr.- 1. gs.

PASAULĒ

1. 1250.g.pr.Kr. notika leģendārais Trojas karš.

2. 776.gadā pr.Kr. Grieķijā notika pirmā olimpiāde.

3. 560.gadā pr.Kr. piedzima Buda (Gautama Sidharta) – budisma pamatlicējs.

4. 334.gadā pr.Kr. Maķedonijas Aleksandrs uzsāka karagājienu pret Persiju.

5. III gadsimtā pr.Kr. tika uzcelts Lielais Ķīnas mūris.

6. 27.gadā Romas impērijas izveidošanās.

LATVIJĀ

DABA

Klimats atkal kļuva vēsāks un mitrāks, samazinājās savvaļas augu daudzveidība – pārsvarā  te bija priežu un bērzu meži.

IEDZĪVOTĀJI

Balti veidoja savas nocietinātās apmetnes Latvijas teritorijas dienviddaļā.

Somugri turpināja savu saimniekošanu Latvijas teritorijas ziemeļdaļā.

Skandināvu ieceļotāji bija apmetušies Latvijas teritorijas rietumu daļā.

SAIMNIECĪBA

Pāreja uz zemkopību un vietsēžu lopkopību, lika meklēt jaunas dzīvesvietas, kurās būtu piemēroti apstākļi ganību un tīrumu iekārtošanai. Kad zemes dabiskā auglība bija izsmelta, nācās meklēt un apgūt jaunas dzīves vietas.

LOPKOPĪBA

Lopkopji dzīvoja nocietinātās apmetnēs. Šai laikā Latvijas teritorijā aizsākās piena lopkopība - piena produktu: biezpiena un siera gatavošana. Klimatam kļūstot vēsākam palielinājās sīklopu ganāmpulki.

ZEMKOPĪBA

Līduma zemkopība.

MEDĪBAS

Aizvien vairāk medībās izmantoja lamatas. Visbiežāk medītie dzīvnieki bija bebri, aļņi un mežacūkas.

ZVEJOŠANA

Zivis ķēra ar tīkliem, izlika murdus vai makšķerēja. Visvairāk zvejotās zivis bija zandarti, plauži, līdakas un stores.

VĀKŠANA

Vāca un  pārtikā izmantoja gliemenes un ozolzīles.

SAIMNIEKOŠANA

Bronzas laikmetā Latvijas teritorijā sākās pāreja no savācējsaimniecības uz ražotājsaimniecību – saimniekošanas veidu, kad cilvēki pārveido dabu un ietekmē dabas procesus, lai ražotu pārtiku un iegūtu savai saimniekošanai visu nepieciešamo.

DARBARĪKI

Pulēts akmens taisnmuguras cirvis ar izurbtu kāta caurumu bija pamata darba rīks. Akmens rīku  pagatavošanai tika izmantots lokurbis, akmens kalti, vāles un arī dažādi smilšakmeņi kā galodas.

BRONZAS APSTRĀDE

Bronzu lēja un apstrādāja uz vietas no ievestiem materiāliem, par to liecina atrastās lejamveidnes un kausējamie tīģeļi.

KERAMIKA

Trauku formas kļuva daudzveidīgākas, tos gatavoja, vispirms izveidojot pamatu, tad no māla „klaipiņiem” vai „lentām” izveidoja trauka stāvu.

APMETNES

Nocietinājumiem raka aizsarggrāvjus, uzbēra aizsargvaļņus un būvēja dažādas koka konstrukcijas: stabu rindas vai pītus žogus. Koka konstrukciju nostiprināšanai izmantoja akmeņu krāvumus.

MĀJOKĻI

Dzīvoja apaļās, ovālās vai taisnstūrainās virszemes stabu celtnēs. Baļķu spraugas aizzieda ar māliem, pirms tam – izpina ar zariem, saknēm, sīkākās spraugas aizbāza ar sūnām.

PAVARDI

Bija iedziļināti zemē, bet atklāti. Pavardus izmantoja ēkas apkurei, ēdiena gatavošanai, keramikas apdedzināšanai un bronzas kausēšanai.

APMAIŅA

Ieveda pirmos bronzas priekšmetus – cirvjus ar osiņu, vēlāk bronzu no Vislas lejteces un pirmos dzelzs rotājumus (5.gs.pr.Kr.) .

APBEDĪŠANA

Mirušie tika apbedīti ozola bluķa zārkos, līdzi deva darbarīkus un pārtiku. Virs zemes veidoja akmens krāvumus apkārt zārkam, vēlāk uzbēra uzkalniņus.

KULTI

Saules kults. Zirga kults. Saistībā ar ražīgumu un auglību, tika pielūgtas dažādas mātes: zemes, jūras, vēja u.c..

SABIEDRISKĀS ATTIECĪBAS

Sabiedrība dalījās dzimtās. Dzimtas bija lielas un uz daudzpakāpju radniecību balstītās asinsradinieku grupas. Lielā dzimtā varēja būt ap 200 - 300 radinieku.

PILSKALNI

Ikšķiles Vīnakalns, Doles Ķikutkalns, Klaņģukalns,  Brikuļi, Asote, Daugmale, Dignāja, Mūkukalns, Tērvete.

APBEDĪJUMI

Uzkalniņkapi: Alojas Buktēs  un Pļaviņu Kalniešos. Līdzenie kapi: Doles Ķivutkalnā. „Velna laivas” pie Mušiņām.

PIRMĀS RAKSTĪTĀS ZIŅAS

Sengrieķu vēsturnieks Hērodots (484.- 424.gadi pr.Kr.) savos darbos ir aprakstījis tautu, kas dzīvo Baltijas jūras ziemeļaustrumos un tos nodēvējis  par neuriem

# data[].attributes.body
APRAKSTS : Agrais dzelzs laikmets (1. gs.- 4. gs.)

PASAULĒ

1. 84. g. Romieši iekaroja Britāniju

2. II gs. sākumā gotu ciltis no Skandināvijas pakāpeniski sāka pārvietoties uz Eiropas dienvidiem.

3. 167. g. ģermāņu ciltis šķērsoja Donavu un sāka uzbrukumus Romai.

4. 212. g. visi brīvie Romas impērijas iedzīvotāji ieguva pilsoņu tiesības.

5.  325.g.  Nīkajā  imperatora Konstantīna vadībā notika pirmais kristiešu koncils.

LATVIJĀ

IEDZĪVOTĀJI

Ziemeļu daļu apdzīvoja somugri – lībiešu priekšteči, bet dienvidos – balti: kuršu, zemgaļu un sēļu priekšteči.

ZEMKOPĪBA

Tīrumu zemkopības aizsākumi: ievēroja augu seku – vienu gadu audzēja labību, nākošajā gadā pākšaugus, piesaistītu augsnei skābekli.  Atmatās ganīja lopus.  Audzēja miežus, kviešus, zirņus un citus jau senāk pazīstamos kutūraugus.  Sāka audzēt un apstrādāt linus – ieguva šķiedru virvēm un audumiem, no linsēklām ieguva eļļu.  Labību novāca ar dzelzs sirpjiem.  Sāka cept maizi no raudzētas mīklas.

LOPKOPĪBA

Zirgus audzēja un izmantoja darbam - arklu vilkšanai , kā arī transporta vajadzībām - jāšanai un ratu vilkšanai.  Aitas audzēja un izmantoja vilnas ieguvei.

MEDĪBAS

Medīja lielākoties lapsas, caunas, bebrus un citus kažokzvērus.

DARBARĪKI

Dzelzs sirpis  labības pļaušanai bija galvenais sieviešu darbarīks.  Dzelzs izkapts lopbarības sagatavošanai bija galvenais vīriešu darbarīks.  Dzelzs zāģi tika izmantoti celtniecībā.

DZELZS IEGUVE

Dzelzi ieguva no purva rūdas un apstrādāja daudzreiz karsējot atklātos pavardos un kaļot.

KERAMIKA

Māla traukus sāka gatavot uz grozāma akmens paliktņa.  Gatavoja traukus ar nogludinātu un arī ar apmestu virsmu.  Sāka gatavot  arī spodrinātus – nogludinātus un nopulētus māla traukus.

VILNAS UN LINU APSTRĀDE

Dziju vērpa ar vārpstiņām.  Vienkārtņa un četrnīšu audumus auda vertikālos aužamos stāvos bez atsvariem.

ROTASLIETAS

Populārākās rotaslietas bija kaklariņki, rokassprādzes, rotadatas un saktas ar piekariņiem.  Bronzu lēja veidzemes formās.  Prasmīgi meistari gatavoja stieples spirāļu, važiņu un spirālgredzenu darināšanai.  Rotas alvoja un izrotāja ar emalju.

APMETNES

Pilskalni, kuri saglabājas no iepriekšējā perioda, tika pastiprināti nocietināti ar akmeņu krāvumiem un koka konstrukcijām.  Veidojās jaunas apmetnes – zemkopībai un lopkopībai piemērotās vietās.

MĀJOKĻI

Sāka būvēt guļbaļķu ēkas ar zemes klonu un zemē iedziļinātiem akmens pavardiem.  Pārtikas glabāšanai izmantoja puspagrabus.

TIRDNIECĪBAS AIZSĀKUMS

Arheologi bijušo apmetņu vietās ir atraduši 500 romiešu monētas, kas kaltas laikā no 1.- 4. gs.

SOCIĀLĀS ATTIECĪBAS

Jaunu zemju apgūšana (īpaši tagadējās Vidzemes teritorijā) sekmēja aktīvu dzimtu dalīšanos saimēs.

ORNAMENTI

Dominēja saules (solārā) simbolika: riņķi, svastikas (kāškrusti), riteņi un ripas.  Mazāk gatavoja mēnesim veltītās lunulas – piekariņus mēness sirpja formā.

KULTI

No lieliem akmeņiem vai akmeņu krāvumiem veidoja kulta vietas.  Kaklarota, kuras centrā rotājums ar kazu un vilku liecina, ka šos dzīvniekus saistījuši ar dabas spēkiem: vilks simbolizēja ziemas aukstumu, kam bija nepieciešams upuris, bet kaza simbolizēja dabas veģetatīvos spēkus un tāpēc varēja būt upuris.

PILSKALNI

Salaspils, Daugmale, Matkule, Mūkukalns u.c.

APMETNES

Kerkūzu, Spietiņu, Kivtu u.c.

# data[].attributes.headline
VIDĒJAIS DZELZS LAIKMETS. (4. gs. - 8.gs.)

# data[].attributes.subject
VIDĒJAIS DZELZS LAIKMETS. (4. gs. - 8.gs.)

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

PASAULĒ

1. 375. gadā klejotāji huņņi iebruka Ostgotu valstī un sākās Lielā ta

2. 395. gadā Romas impērija sadalījās divās valstīs – Rietumromā un Austrumromā.

3. 525. gadā kristīgajā pasaulē  sāka skaitīt laiku no Kristus dzimšanas.

4. 540.gadā Nursijas Benedikts nodibināja pirmo klosteri.

5. 768. gadā Kārlis Lielais kļuva par Franku valsts karali un savas valdīšanas laikā izveidoja  impēriju Rietumeiropā.

LATVIJĀ

IEDZĪVOTĀJI

Veidojās etniskās grupas: kurši, zemgaļi, sēļi. Tagadējās Vidzemes teritorijā , blakus sēļiem  sāka apmesties latgaļi, kas ieceļoja no austrumiem. Ziemeļlatvijā  turpināja dzīvot un kopt savas tradīcijas  lībieši. Visbiezākā apdzīvotība bija Zemgalē un Daugavas vidustecē.

APMETNES

Veidojās savrupas nelielas apmetnes, jo, kad augsne bija labi iekopta, katra saime varēja patstāvīgi apstrādāt savu zemi un uzturēt savu saimniecību.

MĀJOKĻI

Būvēja puszemnīcas – daļēji zemē iedziļinātas guļbūves ar akmens krāvuma krāsnīm centrā.

ZEMKOPĪBA

Sāka ieviesties rudzi un lauka rāceņi. Sējumos pieauga zirņu un pupu īpatsvars.

ZEMKOPJA DARBARĪKI

Zemes uzaršanai izmantoja koka arklus. Dzelzs kaplis bija kļuvis par svarīgāko sievietes darbarīku.

LOPKOPĪBA

Sāka audzēt cūkas.

DRAVNIECĪBA

Ierīkoja meža dravas. 1-7 m augstās priedēs vai ozolos ierīkoja dores – bišu mājas, tās aizvākoja ar tēstiem dēļiem un atstāja spraugas skrejai – bišu izlidošanai un ielidošanai.

METĀLAPSTRĀDE

Kalēji savas darbnīcas un dzelzs ieguves krāsnis ierīkoja pie pilskalniem, nocietinājumu ārpusē un nodarbojās tikai ar savu amatu.

KERAMIKA

Māla trauku gatavošanai izmantoja apaļus koka paliktņus, ko varēja viegli grozīt, tādējādi piešķirot traukiem vajadzīgo formu.

AUDUMI

Atšķirīgi vērpa dziju audiem un velkiem, lai audums labāk sakļautos un būtu blīvāks. Auda jostas un celaines izmantojot celu dēlīti. Sadzīves vajadzībām gatavoja dažādus pinumus.

KARAVĪRA APRĪKOJUMS

Dzelzs uzmavas cirvis, kaujas nazis un šķēps bija galvenie ieroči.

DAUGAVA KĻUVA PAR NOZĪMĪGU TIRDZNIECĪBAS CEĻU.

Ceļš  „no varjagiem uz grieķiem” tolaik savienoja Ziemeļeiropas tirgu ar Bizantiju un Vidusjūras tirgu..

APMETNES

Spietiņi, Vedmeri, Jaunlīves u.c.

PILSKALNI

Mežotnes, Obzerkalna, Ķentes, Daugmales, Dignājas u.c.

650. GADĀ

Grobiņā izveidojās skandināvu kolonija. Ventas un Daugavas lejtecēs atrastās skandināvu senlietas – rotas, ieroči, nauda.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

PASAULĒ

1. 843.g. ar Verdenas līgumu Franku valsti sadalīja trīs daļās.

2. 882.g. Novgorodas kņazs Oļegs ieņēma Kijevu un nodibināja savu valsti–Kijevas Krievzemi

3. 989.g. Kijevas lielkņazs Vladimirs apprecēja Bizantijas imperatora meitu, pieņēma kristietību un lika kristīt savu tautu.

4. 1042. g. anglosakši padzina dāņus no Anglijas un sākās dāņu ekspansija Baltijas jūras reģionā.

5. 1054.g. pretrunas kristīgajā baznīcā noveda pie šķelšanās–shizmas. Izveidojās ortodoksālā (pareizticīgā) baznīca Austrumos un Katoļu (vispasaules) baznīca Rietumos.

LATVIJĀ

IEDZĪVOTĀJU ETNISKAIS SASTĀVS

Lībieši,  vendi ( kuronizēti lībieši, kuri ilgstoši dzīvodami jauktā teritorijā ar kuršiem, bija pārņēmuši viņu kultūru un tradīcijas), kurši, zemgaļi, sēļi, latgaļi. Kurši un zemgaļi dzīvoja savrupās un nocietinātās sētās. Sēļi, latgaļi un lībieši dzīvoja ciemos.

VIENSĒTAS

Ēku kompleksu – sētu veidoja: dzīvojamā māja, saimniecības ēkas, kūts un aploks.

Pilskalnus veidoja mākslīgi stāvinātus

EZERPILIS

Ezerā uz dabiskiem vai uzbērtiem sēkļiem veidoja mākslīgas salas no baļķu klājumiem. Uz tiem būvēja guļbaļķu celtnes.

ZEMKOPĪBA

Sāka audzēt ziemas rudzus.  Zemi apstrādāja ar divžuburu spīļarklu.  Labību samala rokas dzirnās. Klijas no miltiem atsijāja sietos.  Rudzu maize un miežu putra bija pamata pārtikas produkti.

LOPKOPĪBA

Vasarā lopus turēja aplokos un laidaros, bet ziemās – kūtīs  Zirgs bija visvērtīgākais un nozīmīgākais mājdzīvnieks – tas vilka ratus un ragavas,  to jūdza priekšā arklam un to izmantoja  jāšanai, jo īpaši sirojumos.  Vēršus izmantoja darbam, kā vilcējus.

MEDĪBAS

Ikdienā medīja putnus pārtikai: medņus, rubeņu, irbes u.c..  Rīkoja sumbru, tauru un citu lielo dzīvnieku medības.  Ziemā medīja vilkus, jo tie nopietni apdraudēja mājlopus.

ZVEJNIECĪBA

Zvejnieki koka laivās brauca ar tīkliem jūrā un zvejoja siļķes un mencas.

KERAMIKA

Māla traukus sāka gatavot uz podnieka ripas un apdedzināt slēgtās krāsnīs.

CELTNIECĪBA

Celtniecībā par iecienītāko materiālu bija kļuvuši skujkoki.  Celtniecībai izmantoja apdarinātus baļķus, kā arī plēstus un aptēstus dēļus.  Būvmateriālu pacelšanai izmantoja virves un sviras.

KOKAPSTRĀDE

Koka apstrādei sāka izmantot virpu.  No koka gatavoja lielāko daļu darbam un saimniecībai vajadzīgās lietas: ecēšas, grābekļus, spaiņus, traukus, karotes u.c..  No krijām, saknītēm un koku mizām darināja visdažādākās tīnes, vāceles un  cibas.

DZELZS IEGUVE UN APSTRĀDE

Dzelzi no purva rūdas ieguva virszemes krāsnīs ar mākslīgu gaisa padevi.

IEROČI

Karavīra bruņojumā ietilpa vāles ar metāla galvu vai ar metāla dzeloņiem, apmēram 50 cm gari zobeni, apaļi koka vairogi ar dzelzs umboniem, bruņukrekli no dzelzs riņķīšiem un bruņucepures.

ROTAS

No sudraba vai bronzas stieplēm vīti kaklariņki, aproces, vainagi,  gredzeni, saktas un rotadatas.  Rotājumiem, kā piekariņus,  bieži izmantoja zvārgulīšus.

AUDUMI

Sievietes sāka izmantot horizontālos stāvus(stelles).  Perioda beigās sāk aust rakstainas un  svītrainas celaines un rakstainus un rūtainus audumus.

MEDICĪNA

Cilvēki bieži ieguva traumas, saaukstējās, kā arī slimoja ar dažādām kaulu slimībām: rahītu, artrozi, un kaulu tuberkulozi.

TICĪBA PĒCNĀVES DZĪVEI

Latvijas teritorijā parādījās ugunskapi – izplatījās paradums mirušos sadedzināt.

KULTI

Elku kalnos un pie lieliem vai nozīmīgiem akmeņiem notika kulta darbības, kas bija saistītas ar gadskārtu ieražām un aizsardzības rituāliem.

IZGLĪTĪBA

Bija cilvēki, kas mācēja lasīt un rakstīt.

TIRDZNIECĪBAS CEĻI

Pa Daugavas, Ventas un Lielupes tirdzniecības ceļiem notika aktīva  tranzīttirdzniecība:

SOCIĀLĀ NEVIENLĪDZĪBA

Uz visdažādākajiem  sadzīves priekšmetiem  lika īpašuma zīmes.  Kokā iegreba parādzīmes- birkas.

PILSKALNI

Tērvetes, Mežotnes, Asotes, Talsu, Kokneses, Daugmales u.c.

EZERPILIS

Āraišu, Bricu, Liezeres, Ušura ezeros u.c.

IZVEIDOJĀS ETNISKU GRUPU APDZĪVOTI APGABALI

Kuršu apdzīvotajās zemēs  jeb  Kursā : Pilsāts ,Megava, Duvzare, Ceklis, Piemare, Bandava, Ventava un Vanema.

Zemgaļu apdzīvotajās zemēs jeb Zemgalē: Tērvete, Dobele, Spārnene, Silene, Rakte, Dobe un Upmale.

Latgaļu apdzīvotajās zemēs  jeb Jersikā: Asote, Alene. Cesvaine, Mārciena, Autīne un Koknese, kā arī Latgalē: Tālava un Atzele.

Sēļu apdzīvotajās zemēs  jeb Sēlijā: Sēlpils, Medene, Pelone, Maleisīna un Tovrakste

Lībiešu apdzīvotajās zemēs: Metsepole, Idumeja, Imera, Turaida  un Daugavas lībiešu zemes.

# data[].attributes.headline
VIDUSLAIKI. KRUSTNEŠU IEBRUKUMS UN LIVONIJAS IZVEIDOŠANĀS, VALSTISKĀ ATTĪSTĪBA UN SABRUKUMS.

# data[].attributes.subject
VIDUSLAIKI. KRUSTNEŠU IEBRUKUMS UN LIVONIJAS IZVEIDOŠANĀS, VALSTISKĀ ATTĪSTĪBA UN SABRUKUMS.

# data[].attributes.body
 APRAKSTS : KRUSTA KARI LATVIJAS TERITORIJĀ.

LATVIJĀ

1.  Ap 1158. gadu vācu tirgotāji sāka interesēties par pastāvīgām tirdzniecības vietām pie  Daugavas.

2.  1184. gadā mūks Meinards ieradās pie Daugavas lībiešiem sludināt kristīgo mācību.

3.  1195. gadā Romas pāvests Celestīns III  deva rīkojumu sākt  krusta gājienu pret lībiešiem. Sākās krusta kari Livonijā.

4.  1201. gadā tika dibināta Rīga. Bīskaps Alberts svinīgā ceremonijā iesvētīja Doma baznīcas pamatakmeni.

5. 1205. Zobenbrāļu ordenis Cēsīs sāka būvēt  nocietinātu krustnešu pili.

6. 1205./06. gada ziemā Rīgā pirmo reizi tika sarīkota teātra izrāde – praviešu spēle.

7. 1211. Rīgā tika izveidota Domskola.

8. 1214. Rīgas bīskapija tika pārdēvēta par  Rīgas arhibīskapiju.

9. 1221. Rīgas rātei izveidojās savs ģerbonis.

10. 1234. gadā tika izveidota Kurzemes bīskapija.

11. 1237. tika izveidots Livonijas ordenis.

12. 1265. Livonijas ordenis uzcēla pili Jelgavā.

PASAULĒ

1. 1187. Ēģiptiešu sultāns Saladins sakāva bruņinieku galvenos spēkus pie Hatinas, ieņēma Jeruzalemi un padzina krustnešus no Palestīnas.

2.  1204.gadā Rietumeiropas krustneši  iebruka Bizantijā un nopostīja Konstantinopoli.

3. 1223. igauņi noslēdza līgumu ar krievu kņaziem par aizstāvību.

4. 1265. Anglijā tika sasaukts Parlaments – kārtu pārstāvniecības sapulce.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

LATVIJĀ

1. 1297. jūlijā Livonijas ordenis uzsāka karadarbību pret Rīgu.

2. 1304. Izveidojās Tērbatas savienība.

3. 1313. 9. jūnijā tika parakstīts miera līgums starp Rīgu un Livonijas ordeni.

4. 1316. gadā rīdzinieki uzbruka Livonijas ordeņa cietoksnim Daugavgrīvā.

5. 1332. mainījās Rīgas ģerbonis un zīmogs.

6. 1398. Kuldīga tika uzņemta Hanzas savienībā

7. 1515. gadā rīdzinieki pabeidza  Livonijas ordeņa pils celtniecību  Daugavmalā.

PASAULĒ

1. 1337. sākās simtgadu karš starp Franciju un Angliju.

2. 1453. turki ieņēma Konstantinopoli . Pārdēvēta par Stambulu tā kļuva par valsts galvaspilsētu.

3. 1487. portugāļu jūrasbraucēji sasniedza Labās Cerības ragu Āfrikā.

4. 1492. Kristofors Kolumbs šķērsoja Atlantijas okeānu un atklāja Rietumindijas salas.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

LATVIJĀ

1. 1517. Rīgā pirmo reizi ieradās luterāņu sludinātājs Andreass Knopke.

2. 1524. novembrī Doma baznīcā aizliedza katoļu dievkalpojumus.

3. 1525. Rīgas arhibīskapijas vasaļi   ieslodzīja  savu senjoru arhibīskapu mājas arestā viņa Raunas pilī.

4. 1532. Rīgā baznīcas tika pakļautas pilsētai un  Rīgas rāte izveidoja sev pakļautu baznīcu pārvaldi.

5. 1546. 24. oktobrī Rīgas arhibīskaps un Rīgas pilsēta parakstīja Bukultu līgumu.

6. 1555. gadā “Augsburgas ticības mieru ” parakstīja Livonijas ordeņa pārstāvis.

PASAULĒ

1. 1517. Martins Luters Vitenbergā pasludināja savas 95 tēzes pret Katoļu baznīcu.

2. 1519. Fernando Magelāns uzsāka savu ceļojumu apkārt pasaulei.

3. 1523. Zviedrijas karalis Gustavs Vāsa  lauza Kalmāras ūniju un nodibināja Zviedrijas valsti.

4. 1524. Reformācijas ietekmē Vācijā sākās zemnieku karš.

5. 1536. sākās reformācija Dānijā un Zviedrijā.

6. 1540. Pāvests apstiprināja Jezuītu ordeņa statūtus.

7. 1549. Anglijā notika baznīcas reforma un tika izveidota Anglikāņu baznīca.

# data[].attributes.headline
LATVIJAS TERITORIJA POLIJAS – LIETUVAS UN ZVIEDRIJAS VARĀ.

# data[].attributes.subject
LATVIJAS TERITORIJA POLIJAS – LIETUVAS UN ZVIEDRIJAS VARĀ.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

Livonijas karš

LATVIJĀ

1. 1558. krievu armija Ivana Bargā vadībā iebruka Livonijā, ieņēma Narvu un pēc tam Tērbatu.

2. Sākās Livonijas karš.

3. 1582. janvārī tika parakstīts Jamzapoļskas pamiers.

4. Krievija atzina savu sakāvi un Livonijas karš bija beidzies.

PASAULĒ

1. 1563. Sākās Ziemeļu septiņgadu karš – postošs laupīšanas karš, kurā Dānija un Norvēģija karoja pret Zviedriju.

Livonijas zemes Polijas – Lietuvas ietekmē. Pretreformācija.

LATVIJĀ

1. 1582. 12.martā Polijas karalis Stefans Batorijs svinīgi iejāja Rīgā.

2. 1584. Sākās Kalendāra nemieri.

3. 1589. Jūnijā sākās poļu uzbrukums Rīgai.

PASAULĒ

1. 1588. Polijas karalis Sigismunds III Vasa savā valstī atjaunoja katolicismu.

Poļu – zviedru kara darbība Vidzemē.

LATVIJĀ

1601. Zviedru flote  bloķēja Rīgu no jūras puses un mēģināja pārtraukt tirdzniecības sakarus.
1605. Rīgā izveidojās ormaņu brālība.
1615. tika noslēgts līgums starp Rīgas rāti un Kurzemes hercogu
1622. Vidzemē tika izveidota centralizēta Vidzemes guberņas baznīcu pārvalde.

PASAULĒ

1. 1599. sākās Poļu – zviedru  karš par Zviedrijas troni un Baltijas zemju pārdali.

2. 1629. Beidzās poļu – zviedru karš.

Polijas Latgale. Kurzemes hercogiste. Zviedru Vidzeme. Rīga. XVII gs.

LATVIJĀ

1. 1629. 13. novembrī Gustavs II Ādolfs nodibināja Vidzemes ģenerālgubernatora posteni.

2. 1633. Jelgavā tika nodibināta Annas skola – vecākā skola Kurzemē.

3. 1636. Kurzemes hercogistē tika izveidota konsistorija – lai baznīcas pārvalde būtu pakļauta hercogam.

4. 1656. 23. augustā krievu karaspēks aplenca Rīgu.

5. 1677. Rīgā izcēlās ugunsgrēks un nodega Svētā Pētera baznīca.

6. 1680. Rīgā sākās zeļļu un meistaru nesaskaņas.

7. 1685. Tika izdota vecākā latviešu ābece ar gaili.

PASAULĒ

1. 1632. Sākās Krievu – poļu karš.

2. 1634. Beidzās Krievu – poļu karš un noslēdzot Poļanovas mieru, Polija atteicās no pretenzijām uz Krievijas troni.

3. 1642. Anglijā sākās parlamenta karš pret karali un absolūtismu.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

Lielais Ziemeļu karš

LATVIJĀ

1. 1700. 16. februārī sakši nocietinājās Rīgas tuvumā un jau martā ieņēma Daugavgrīvas cietoksni.

2. 1709. 14.novembrī sākās Rīgas bombardēšana.

3. 1710. Lielais mēris sasniedza Latvijas teritoriju.

4. 1714. izbūvēja  peldošo jeb plostu tiltu pāri Daugavai.

PASAULĒ

1. 1700. 18. augustā Krievija pieteica karu Zviedrijai.

2. Sākās Lielais Ziemeļu karš.

3. 1709. Dānija un Polija atjaunoja karadarbību pret Zviedriju.

4. 1713. Tika noslēgts Utrehtas miers un beidzās karš par Spānijas mantojumu.

5. 1721. Nīstades (Vestfālenas) miera līgums un Lielā Ziemeļu kara beigas.

Latvijas teritorijas pievienošana Krievijai XVIII gs.

LATVIJĀ

1. 1721. 19.martā cars Pēteris I ieradās Rīgā uz trīs mēnešiem.

2. 1744. Sākās hernhūtiešu brāļu draudžu Klusais gājiens.

3. 1758. sāka iznākt kalendāri latviešu valodā.

4. 1766. Kurzemes hercogistē sāka iznākt avīze „Mitauische Nachrichten” (Jelgavas ziņas).

5. 1766. Krievu tirgotāji sāka atvērt savas ādas apstrādes manufaktūras pie Rīgas.

6. 1777. Krievijai pievienoto Latgali administratīvi sadalīja trīs apriņķos: Daugavpils, Rēzeknes un Ludzas.

7. 1783. Rīgā noraka un nolīdzināja Kubes kalnu un tā vieta izveidoja Esplanādi.

8. 1784. izveidojās Latvijas teritorijā pirmā akciju sabiedrība -  Sarkandaugavas niedru cukura pārstrādāšanas manufaktūra Rīgā.

PASAULĒ

1. 1740. Sākās karš par Austrijas mantojumu, kurā atkal, veidojot koalīcijas, iesaistījās visas Eiropas lielvalstis.

2. 1743. Tika parakstīts Turku miera līgums, pēc kura Zviedrija bija spiesta atdot Krievijai Dienvidsomiju.

3. 1751. Francijā D.Didro un Ž. d’Alambērs sāka izdot Lielo Franču enciklopēdiju.

4. 1772. Notika Polijas pirmā dalīšana. Polijai piederošās  zemes tika sadalītas starp Prūsiju, Austriju un Krieviju.

5. 1776. Ziemeļamerikas austrumkrasta  trīspadsmit kolonijas pasludināja neatkarību no Anglijas. Tika pieņemta ASV „Neatkarības deklarācija”.

6. 1782. Sāka ražot Dž. Vata izgudrotās tvaika mašīnas.

7. 1787. Tika pieņemta ASV Konstitūcija.

8. 1789. Francijā sākās revolūcija.

# data[].attributes.headline
LATVIJAS TERITORIJA PĒC PIEVIENOŠANAS KRIEVIJAI.

# data[].attributes.subject
LATVIJAS TERITORIJA PĒC PIEVIENOŠANAS KRIEVIJAI.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

Dzimtbūšanas atcelšana Kurzemē un Vidzemē.

LATVIJĀ

1. 1796. Latgali pievienoja Baltkrievijas guberņai.

2. 1797. iznāca pirmais žurnāls latviešu valodā  “Latviska Gada Grāmata” .

3. 1811. Rīgā sāka veidoties lieli cukura ražošanas uzņēmumi - manufaktūras.

4. 1812. F. Haselkuss nodibināja pirmo tabakas manufaktūru.

5. 1816. tika nodibināta Rīgas biržas komiteja, kas sastāvēja no lielākajiem Kurzemes eksporta tirgotājiem.

6. 1817. 25. augustā  tika pieņemts likums par zemnieku atbrīvošanu bez zemes Kurzemē.

7. 1819. 26. martā tika pieņemts likums par zemnieku atbrīvošanu bez zemes Vidzemē.

8. 1822. Rīgā nodibinājās praktizējošo ārstu biedrība.

9. 1829. Daugavā ienāca pirmais tvaikonis – zviedru kuģis “Oskar”.

10. XIX gs. 30.gados sākas “klaušu laiki”.

11. 1836. Vidzemes guberņā sākās obligātās krievu valodas ieviešana izglītībā. Rusifikācija sākās ar Rīgas skolām.

PASAULĒ

1. 1796. Ar karagājienu uz Itāliju sākās Napoleona iekarošanas kari.

2. 1798. Krievija noslēdza kara savienību ar Angliju pret Franciju.

3. 1804. gadā Napoleons Bonaparts sevi kronēja par imperatoru.

4. 1813. Leipcigas kaujā tika sakauti Napoleona spēki un viņa radītā impēŗija sabruka.

5. 1825. Anglijā tika nodibinātas pirmās arodbiedrības.

6. 1836. 1836. gadā L.Ž. M. Dagērs  izgatavoja pirmo fotogrāfiju. Tolaik tās sauca par dagerotipijām.

7. 1837. S. Morze izgudroja telegrāfu.

Nacionālā atmoda.

LATVIJĀ

1. 1838. Rīgā, Pārdaugavā, izveidoja pirmo pilsētas skolu ar latviešu mācību valodu.

2. 1840. sāka darbu Liepājas kuģu būvētava.

3. 1842. Rīgā parādījās pirmie dagerotipi – pirmās melnbaltās fotogrāfijas.

4. 1858. sāka būvēt pirmo dzelzceļa līniju Latvijas teritorijā  Rīga – Daugavpils. To pabeidza jau 1861.g.

5. 1862. Darbību uzsāka Rīgas politehnikums - pirmā augstākā mācību iestāde Rīgā.

6. 1862. Rīgā tika uzcelta gāzes fabrika un sākās pāreja uz pilsēta apgaismošanu ar gāzi.

7. 1864. Rīgā sāka darbu pirmās, vēl nelielās, ķīmiskās un gumijas fabrikas.

8. 1864. Dikļos notika Pirmie latviešu dziesmu un rakstnieku svētki.

9. 1869. Sāka darbību pirmā latviešu izdevniecība

10. 1870. Tika atklāts Rīgas Latviešu biedrības nams.

11. 1874. Rīgā sāka kursēt omnibusi – zirgu vilkti autobusi.

PASAULĒ

1. 1848. revolūcijas Francijā, Austrijā, Prūsijā, Ziemeļitālijā un citur Eiropā.

2. K. Markss un F. Engelss publicēja „Komunistiskās partijas manifestu”.

3. 1854. Krimas karš. Anglija un Francija karoja pret Krieviju .

4. 1857. Indijā sākās nacionālās atbrīvošanās kustība.

5. 1861. Sākās pilsoņu karš ASV. Pilsoņu kara laikā tika atcelta verdzība ASV.

6. 1869. Atklāja Suecas kanālu.

7. 1870. Prūsija sāka karu pret Franciju.

8. 1879. Krievijā izveidojās sociāldemokrātiskā partija.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

LATVIJĀ

1. 80. gados darbu uzsāka modernas un lielas smagās rūpniecības fabrikas.

2. 1880. notika Otrie vispārējie Dziesmu svētki.

3. 1888. Tika izdots latviešu eposs - A.Pumpura  “Lāčplēsis”.

4. XIX gs. 90.gados Rīgā, apvienojot mazus un lielākus uzņēmumus, izveidojās  milzīgi mašīnbūves uzņēmumi.

5. 1893. Laikraksts ”Dienas Lapa ” kļuva par Jaunās strāvas idejisko centru.

6. 1896. sākās pirmie jaunstrāvnieku aresti.

7. 1899. augustā tika nodibināta Rīgas sociāldemokrātiskā organizācija.

PASAULĒ

1. 1881. Notika atentāts pret Krievijas caru un Aleksandrs II tika nogalināts.

2. 1882. Vācija , Austroungārija un Itālija izveidoja militāri politisku bloku – Trejsavienību.

3. 1896. Grieķijā notika pirmās atjaunotās Olimpiskās spēles.

4. 1903. Brāļi Raiti izmēģināja pirmo lidmašīnu.

5. 1904. Ar japāņu uzbrukumu, sākās krievu – japāņu karš.

1905. gada revolūcija.

LATVIJĀ

1. 1905. iznāca Raiņa dzeju krājums “Vētras sēja”.

2. 1905. 27. janvārī Jaunajā Rīgas teātrī notika Aspazijas lugas “Sidraba šķidrauts” pirmizrāde.

3. 1905. 11. jūnijā notika Latvijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) II kongress.

4. 1908. Rīgā sāka kursēt autoominibusi.

PASAULĒ

1. 1907. Anglija, Francija un Krievija noslēdza militāri politisku bloku – Antanti.

2. 1912. Sākās Balkānu kari.

PERSONĪBAS

EDUARDS VEIDENBAUMS

ASPAZIJA

RAINIS

# data[].attributes.headline
PIRMAIS PASAULES KARŠ LATVIJAS TERITORIJĀ.

# data[].attributes.subject
PIRMAIS PASAULES KARŠ LATVIJAS TERITORIJĀ.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

LATVIJĀ

1. 1914. 19.jūlijā Vidzemes , Kurzemes un Vitebskas guberņās tika izsludināts karastāvoklis.

2. 1915. 25. aprīlī vācu armija ieņēma Liepāju un Aizputi.

3. 1916. 3. septembrī Latviešu strēlnieku bataljonus pārveidoja par pulkiem un tos apvienoja divās brigādēs

4. 1916. 23. decembrī sākās Ziemassvētku kaujas.

5. 1917. Martā tika izveidota Rīgas strādnieku deputātu padome un Rīgas sabiedrisko organizāciju padome.

6. 1918. 22. februārī vācu karaspēks ieņēma Valku un visa Latvijas teritorija nonāca Vācijas okupācijā.

7. 1918. Aprīlī Vidzemes bruņniecības pārstāvji sasauca Vidzemes, Igaunijas, Rīgas un Sāmsalas apvienoto landtāgu. Landtāgs pieņēma lēmumu par Baltijas atdalīšanos no Krievijas un Baltijas valsts nodibināšanu.

PASAULĒ

1. 1915. gadā Itālija iesaistījās karā Antantes valstu pusē.

2. 1917. Aprīlī Antantes pusē karā iestājās ASV.

3. 1917. Oktobrī Krievijā notika bruņots apvērsums un pie varas nāca boļševiki/lielinieki.

4. 1918. 16. februārī tika proklamēta Lietuvas Republika.

5. 1918. 23. februārī Padomju Krievijā tika izveidota Sarkanā armija.

6. 1918. 24. februārī tika proklamēta Igaunijas Republika.

7. 1918. Sākās pilsoņu karš Padomju Krievijā.

8. 1918. J. Vācietis kļuva par pirmo Sarkanās armijas virspavēlnieku.

# data[].attributes.headline
LATVIJAS VALSTS IZVEIDE. BRĪVĪBAS CĪŅAS.

# data[].attributes.subject
LATVIJAS VALSTS IZVEIDE. BRĪVĪBAS CĪŅAS.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

LATVIJĀ

1. 1918. 11. novembrī Pirmo reizi Latvija tika atzīta de facto

2. -Novembrī Baltijas ostās ienāca angļu (Antantes valsts) karakuģi.

3. -17. novembrī, latviešu partiju pārstāvju sanāksmē, tika nodibināta Latvijas Tautas Padome.

4. -18. novembrī Nacionālajā teātrī notika Latvijas valsts svinīga pasludināšana.

5. 1919. 3. janvārī Rīgā ienāca Sarkanā armija un lielinieki pārņēma varu pilsētā.

6. -10. janvārī Japāna faktiski atzina Latvijas Republiku un tās pagaidu Ministru kabinetu.

7. -Aprīlī poļu karaspēks ienāca Latvijas teritorijā un sāka uzbrukumu Daugavpils virzienā, cīnoties pret lielinieku spēkiem.

8. -22. maijā Vācija parakstīja līgumu ar Latviju. Latvijas valsts tika atzīta de jure.

9. -6. jūnijā sākās neatkarības cīņas  pie Cēsīm – Cēsu kaujas.

10. -6. jūlijā Rīgā ienāca J. Zemitāna vadītā Ziemeļlatvijas brigāde.

11. -19.augustā tika pieņemts likums par Satversmes sapulces vēlēšanām.

12. -8. oktobrī sākās bermontiešu  karagājiens uz Rīgu.

13. -10. novembrī Latvijas armija sāka pretuzbrukumu bermontiešiem.

14. -2. decembrī Latvijas Nacionālo operu atklāja ar R. Vāgnera “Tanheizeru”.

15. 1920. 1. februārī beidzās karadarbība pēdējā frontē Latgalē.

PASAULĒ

1. 1918. Antantes valstis okupēja Krievijas teritorijas

2. -Antantes valstis pārņēma savā pārziņā Pirmā pasaules kara laikā ķeizariskās Vācijas okupētās zemes.

3. -Novembrī, ar Padomju Krievijas militāro spēku iebrukumu, sākās Neatkarības cīņas Igaunijā.

4. 1919. 11. augustā Vācijā tika apstiprināta Veimāras konstitūcija un Vācija kļuva par republiku.

5. 1920. februārī tika parakstīts miera līgums starp Igauniju un Padomju Krieviju.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

Latvija parlamentārās demokrātijas laikā.

LATVIJĀ

1. 1920. 10. aprīlī Rainis un Aspazija atgriezās Latvijā.

2. -1. maijā sāka darbu Satversmes sapulce. Par tās prezidentu ievēlēja J. Čaksti.

3. -27. maijā Satversmes sapulce pieņēma Deklarāciju par Latvijas valsti.

4. -11. augustā Rīgā tika noslēgts miers starp Latviju un Padomju Krieviju.

5. 1921. 22. septembrī Latvija iestājās Tautu savienībā – tā laika lielākajā valstu politiskajā apvienībā.

6. - 20. novembrī latviešu valoda tika atzīta par valsts valodu.

7. 1922. 22. februārī tika pieņemta Latvijas Republikas Satversme.

8. -3. augustā sākās naudas reforma – ieviesa ar zelta segumu nodrošinātu naudas vienību - latu.

9. 1924. 14. aprīlī tika pieņemta Agrārā reforma.

10. -Latviešu sportisti pirmo reizi piedalījās olimpiskajās spēlēs, kas notika Parīzē.

11. 1933. jūnijā  sākās “sviesta kari” ar Vāciju.

PASAULĒ

1. 1920. Jūlijā tika parakstīts miera līgums starp Lietuvu un Padomju Krieviju.

2. -Tika izveidota Tautu savienība.

3. 1925. Notika starptautiskā Lokarno  konference.

4. 1931. Izveidojās Nacionālā valdība Lielbritānijā.

Latvija autoritārisma laikā.

LATVIJĀ

1. 1934. 16. martā K.Ulmanis kļuva par Ministru prezidentu

2. 1935. 18. novembrī Valsts prezidents A.Kviesis atklāja Brīvības pieminekli, kas bija izveidots pēc. K.Zāles projekta.

3. 1936. 11. aprīlī K. Ulmanis pārņēma Valsts prezidenta amatu

4. 1939. Jelgavā sāka darboties Lauksaimniecības universitāte.

5. 1940. janvārī notika V. Lapenieka filmas “Zvejnieka dēls” pirmizrāde. Filma izpelnījās lielu popularitāti.

PASAULĒ

1. 1935. Itālijas bruņotie spēki iebruka Abesīnijā .

2. -Vācijā sākās holokausts –ebreju piespiedu pārvietošana un iznīcināšana.

3. 1940. 9. aprīlī Vācija uzsāka intensīvu karadarbību Rietumeiropā iebrūkot Dānijā un Norvēģijā.

# data[].attributes.headline
OTRĀ PASAULES KARA DARBĪBA LATVIJAS TERITORIJĀ.

# data[].attributes.subject
OTRĀ PASAULES KARA DARBĪBA LATVIJAS TERITORIJĀ.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

PSRS okupācija.

LATVIJĀ

1. 1940. 15. jūnijā PSRS karaspēka vienība uzbruka Latvijas robežpunktam Masļenkos un nogalināja visus tur atrodošos robežsargus.

2. -Atjaunoja darbību Latvijas komunistiskā partija un Latvijas komjaunatnes organizācija.

3. -21. jūlijā K. Ulmanis atstāja Latvijas Valsts prezidenta amatu.

4. -22. jūlijā Tautas saeima pieņēma deklarāciju par zemes, banku, lielo rūpniecības un tirdzniecības uzņēmumu nacionalizāciju.

5. -23. jūlijā ieviesa patēriņa preču normēšanu – vispirms apģērbam, tad higiēnas precēm.

6. -5. augustā PSRS Augstākā Padome pieņēma lēmumu par Latvijas PSR uzņemšanu PSRS.

7. -sākās ebreju politisko darbinieku deportācijas.

8. - 25. augustā Tautas saeima sevi pasludināja par Augstāko Padomi

9. - 26.augustā Augstākā Padome apstiprināja jauno valdību – LPSR Tautas komisāru Padomi

10. - 14. un 15. jūnijā no Latvijas tika deportēti 15 424 cilvēki

PASAULĒ

1. 1940. 22. jūnijā Francija bija okupēta un parakstīja pamieru ar Vāciju.

2. -27. septembrī Vācija , Itālija un Japāna noslēdza Triju lielvalstu paktu (Berlīnes paktu).

Latvijā vācu okupācijā.

LATVIJĀ

1. 1941. 1. jūlijā vācu spēki bija jau Rīgā .

2. - 3. – 4. jūlijā sākās ebreju slaktiņi Liepājā.

3. -6. oktobrī izdeva rīkojumu par vācu tiesas un prokuratūras izveidi.

4. 1942. 12. janvārī okupācijas varas iestādes pieņēma dekrētu par ārkārtējo tiesu dibināšanu.

5. 1943. 23. janvārī tika izveidots “Latviešu SS brīvprātīgā leģions”

6. 1944. 15. martā notika L. Garūtas kantātes “Dievs, Tava zeme deg!” pirmatskaņojums.

7. -13. oktobrī vācu karaspēks atkāpās no Rīgas.

PASAULĒ

1. 1941. Rudenī sākās Ļeņingradas blokāde.

2. 1942. 1. janvārī tika parakstīta Vašingtonas jeb Apvienoto Nāciju deklarācija, kurai pievienojās 26 valstis.

3. 1943. Maijā Itāļu un vācu spēki cieta pilnīgu sakāvi Ziemeļāfrikā.

4. -Oktobrī Sarkanā armija ieņēma Kijevu.

5. 1945. Sanfrancisko ( ASV) notika ANO dibināšanas konference.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

LATVIJĀ

1. 1945. Jūnijā atjaunoja Baltijas kara apgabalu. Tas aptvēra Igauniju, Latviju, Lietuvu un Kaļiņingradas apgabalu.

2. - 6. novembrī sāka darbu atjaunotais Ķeguma HES

3. 1947. Decembrī PSRS Ministru Padome pieņēma lēmumu atcelt kartīšu sistēmu un izdarīt naudas reformu.

4. 1953. Septembrī Ņ. Hruščovu ievēlēja par  PSKP CK pirmo sekretāru.

5. 1958. Tika pabeigts Akmens tilts pāri Daugavai.

6. 1962. Oktobrī sākās Karību krīze.

7. 1964. Par PSKP pirmo sekretāru tika ievēlēts L. Brežņevs.

8. 1966. Tika izveidots politinformatoru institūts.

9. 1968. tautas atmodas kustība  „Prāgas pavasaris”

10. 1987. “Helsinki -86”

11. 1988. 8.- 9. oktobrī notika Latvijas Tautas Frontes dibināšanas kongress.

12. 1989. 23. augustā Baltijas valstu organizēta akcija  ”Baltijas ceļš”

PASAULĒ

1. 1945. 6. un 9. augustā ASV nometa atombumbas uz Hirosimu un Nagasaki.

2. -Izveidojās Arābu valstu līga.

3. 1947. Izveidojās Indija un Pakistāna – jaunas neatkarīgas valstis

4. 1949.  Oktobrī Pekinā tika pasludināta  Ķīnas Tautas Republika.

5. -Proklamēja Vācijas Demokrātisko republiku (VDR).

6. 1950. Sākās Korejas karš.

7. 1960. Nodibinājās Naftas eksportētāju valstu organizācija – OPEC.

8. 1962. 12. aprīlī Padomju kosmonauts J. Gagarins veica pirmo lidojumu kosmosā.

9. 1963. Atentātā tika nogalināts ASV prezidents D. Kenedijs.

10. 1965. ASV uzsāka karu Vjetnamā.

11. 1969. 21. jūlijā Amerikāņu astronauts N. Ārmstrongs izkāpa uz Mēness.

12. 1979. PSRS sāka karu Afganistānā.

# data[].attributes.body
APRAKSTS:

LATVIJĀ

1. 1990. 4. maijā notika balsošana par Neatkarības deklarāciju.

2. 1991. 13. janvārī Rīgā notika protesta demonstrācija, kurā piedalījās vairāk kā 500 000 cilvēku.

3. -3. martā notika Latvijas referendums – Vislatvijas aptauja par neatkarību.

4. -17. septembrī Latviju uzņēma ANO.

5. 1994. 22. jūlijā tika pieņemts pilsonības likums.

6. 1995. 1. februārī sākās nepilsoņu naturalizācija.

7. -Nesaskaņotas banku politikas dēļ bankrotēja Banka Baltija.

8. 1999. 17. jūnijā, Saeima par valsts prezidenti ievēlēja V. Vīķi – Freibergu.

9. 2001. vasarā ar lielu vērienu tika atzīmēta Rīgas 800 gadu jubileja.

10. 2004.  1. maijā Latvija tika uzņemta Eiropas Savienībā.

11. 2005.  Latvija kļuva par NATO dalībvalsti

12. 2007. Martā tika parakstīts Latvijas un Krievijas robežlīgums.

PASAULĒ

1. 1990. Tika parakstīts līgums par parastā bruņojuma un karaspēka samazināšanu  Eiropā starp NATO un Varšavas līguma valstīm.

2. 1991. NATO darbības ietvaros tika nodibināta Ziemeļatlantijas sadarbības padome.

3. -PSRS beidza pastāvēt.

4. 1992. Māstrihtā tika parakstīts Eiropas Savienības līgums. Eiropas Kopiena kļuva par Eiropas Savienību.

5. 1995. Uzsāka darbību Pasaules Tirdzniecības Organizācija.

6. 1997. NATO un Krievija noslēdza pamataktu par sadarbību.

7. 1999. 1. janvārī Eiropas Savienībā tika ieviesta jauna valūtas vienība – eiro.

8. 2001. 11. septembrī notika teroristu uzbrukums Pasaules tirdzniecības centram Ņujorkā.

9. 2006. ASV uzsaka karu Afganistānā.