# data[].attributes.body
Man kan kommunikere med hinanden på mange måder, men uanset hvilken måde man gør det på, gør man det for at sende et budskab afsted, eller modtage et. Man kan hurtigt komme til at misforstå et budskab, og da vi er hurtige til at tolke, er det vigtig at vi i sosurollen sørger for at borgeren ikke er i tvivl om måden man kommunikere på og undgår at blive forvirret mm.

Måderne vi kan kommunikere på, er at vi kan bruge vores

-       Kroppen

-       Tale

-       Skrive sammen

-       Digitalt

# data[].attributes.body
En metode hvor du er opmærksom, viser respekt og forståelse, over for den du kommunikerer med.

Den anden part i samtalen skal føle sig hørt, set og at vedkommende bliver taget alvorlig.

Som professionel er det vores ansvar, at samarbejdet fungerer og ikke modparten.

Modparten skal efterfølgende kunne se/mærke at du også handler ud fra hvad vedkommende fortæller.

Anerkendelse handler ikke om altid at give borgeren ret, men om at lytte og tage ønsker og tanker med i dine overvejelser.

For at kunne arbejde anerkendende må du kunne leve dig ind i et andet menneskes oplevelse af situationer og i det andet menneskes følelser. Du må altså udvise empati (at være i stand til at forstå at reagere følelsesmæssigt i relation til andre mennesker).

# data[].attributes.body
Det der bliver sagt eller skrevet med ord.

Verbal kommunikation ændrer sig, i forhold til hvem du snakker med. Som SSA møder vi mange mennesker. Ældre mennesker og deres pårørende har et andet ordforråd end vi.
Med vores kollegaer har vi vores verbale faglige sprog, som ikke bare mindsker risikoen for misforståelser internt, men også hjælper os med at forblive neutrale i situationer.

# data[].attributes.body
Den nonverbale kommunikation omfatter bl.a.

Tonefald

På tonefaldet af ordne kan vi som oftest tyde hvilken mening der er bag ordene.
Vi kan bruge mange toner; Ironisk, Sjov/drillende, seriøs, osv.

Når vi kommunikere over skrift har vi ikke mulighed for at høre tonefaldet, og der kan derfor opstå misforståelser.

Trykfordelingen

Ved hjælp af trykfordelingen kan sætninger få en anden betydning end ellers.

Jeg dræbte ikke manden i går.
Jeg dræbte ikke manden i går.

Jeg dræbte ikke manden i går.

Jeg dræbte ikke manden i går.

Jeg dræbte ikke manden i går.

Gestikulationer

Måden vi bevæger os på under samtale.

Ved hjælp af fx armbevægelser kan vi signalere forskellige ting, som hvor stor fisken vi fangede i går var, eller ved at tydeliggøre betydningen af andre, som fx `stop´

Mimik

Ved hjælp af mimikken kan vi aflæse hinanden. Vi kan se om personen er ked, bekymret, glad osv.

Når vi kommunikerer med personer, kan vi også se om de forstår betydningen, eller om de bliver forvirret over noget vi har sagt. Her har vi som ´afsender´ mulighed for at gå ind og give en yderligere forklaring for at forebygge misforståelser.

Påklædning og udsmykning af kroppen

Vi danner alle en førstehåndsindtryk af en person, baseret på personens udseende.
Som SSA skal vi være opmærksomme på hvordan vi præsentere os selv, som de professionelle vi skal være. Vi bruger derfor de forudbestemte påklædningsretningslinjer, når vi skal på arbejde.

# data[].attributes.body
Borger har men lille uopdaget hjerneblødning som giver borger vaskulær demens

# data[].attributes.body
I spørgeteknik er der forskellige typer og metoder til at stille et spørgsmål ved en samtale. Det er meget vigtigt at man stiller de rigtige spørgsmål, under en samtale.

1. De åbne spørgsmål: hjælper modtager at fortæller mere dybet om emnet eller problemet. Afsender( SSA) spørger konkret om bestemt problemet eller situationen. Det starter altid med hv-spørgsmål. Fx hvordan har du det i dag?

2. De lukkende spørgsmål: Den giver mulighed for modtageren, at svar kort med de rigtige oplysninger. Den slags spørgsmål giver fordel for både modtagerne og afsenderne. Især når medarbejder er travlt og har ikke tid eller har ikke overskud til en lang samtale.  Fx hvor mange gange få du ondt i maven? Hvor ofte spiser du grønsager osv.

3. De ledende spørgsmål: afsender eller medarbejdere hjælper og motiver modtager eller borger til at svar på spørgsmålet. Det vil sige at borgerne giver et bestemt svar.

Det anbefaler ikke at stille mange ledende spørgsmål, hvor de kan være forstyr og forvirrer, da de har svært ved omformulering.

Fx. Vil du vel med at se fodbold? Kunne det ikke være rart at tage et bad?

# data[].attributes.body
der er forskellige svar ligesom spørgsmål, samtalen kan forsætter eller stopper og det afhænger af hvordan modtagerne svare på spørgsmålene.

# data[].attributes.body
Aktiv lytning er et redskab man bruger for at blive bedre til at lytte og forstå borgerens behov. Det er også for bedre at kunne undgå konflikter på jobbet, blandt kollegaerne og i hjemmet. Kropssproget du skal bruge i aktiv lytning, er at sidde i øjenhøjde med dem du taler med, og stille åbne spørgsmål, det signalere at du er imødekommende og åben i din dialog med borgeren. At du smiler og nikker undervejs i samtalen og læner dig fremad mod borgeren.

Borgeren skal føle sig i centrum og have mulighed for selv at se evt. løsninger der føles rigtige i den givne situation.

# data[].attributes.body
Når der skal kommunikeres ang. en konflikt, er det vigtigt at have fokus på sprogvalget.

Hvis vi vælger et du-sprog.
Dette er ofte et negativt sprog, da du så har fokus på den modparten.
Modparten, som modtager du-sproget, vil ofte føle sig angrebet og vil oftest gå i forsvar.

Hvis vi vælger et Jeg-sprog.
Med dette sprog har du fokus på dig selv og dine egne handlinger. Det kan være svært at holde sig til jeg-sprog hvis man bliver mødt af du-sprog.
Jeg-sprog er oftest nedtrappende sprog og er derved også det sprog der viser et reelt ønske om at løse konflikten.

# data[].attributes.body
Borgerens subjektive følelse
- Borger ændre adfærd --> men hvordan?

Observation:
*Komfuret står tændt.
*Borger har ofte jakke på.
*Borger beder om mere mad kort tid efter hun siger hun er mæt.
* Borger siger ofte at datter kommer senere.

Faglig argumentation: Beskriv og uddyb alle faglige emner der kan have indflydelse på borgers problemstilling.
*

Handlinger: Hvilke handlinger skal du som sosufaglig foretage dig? (Feks. om du skal kontakte andre faggrupper i forhold til hvilken tiltag din valgte borger har brug for)

Dokumentation: kom med et eksempel på hvordan du ville dokumentere i et dokumentationssystem.

Da Ut. var hjemme ved borger observere jeg at Komfuret
__________________________________________
Vi har observeret at borger har tændt komfuret, da hun tror hun skal lave mad.
Vi har aftalt med datter, at vi har trykket ledningen ud, så komfuret ikke kan udgøre en fare for borger.
________________________________________
Vi observere at borger sidder inde i stuen med jakke på. Når vi tilspørg borger, fortæller hun, at hun skal ud og købe mad da datter kommer i morgen.
Efter samtale

# data[].attributes.body
I skal filme mens I fortæller om teorien på hvert trin i konflikttrappen. Giv eksempler på hvilke kommunikationsteorier/redskaber man kan anvende til at nedtrappe en konflikt.

I skal filme en praksisvisning, hvor der opstår en konflikt med borgeren, som I nedtrapper

Se konflikttrappen på http://konflikthaandtering.bar-kontor.dk/undervisningsmateriale

# data[].attributes.body
pers 1: Karla (Maha)
Pers 2: SSA (Fatme)
Pers 3: Hjælper (luise)
pers 4: Datter (sophia)

# data[].attributes.body
SSA kommer ind til karla og kommentere at hun har jakke på.
Med åben kommunikation spørg SSA karla hvorfor hun har jakke på.
Karla fortæller hun får besøg af datteren i morgen. så hun skal ud og handle

SSA har hørt dette før, men sjældent set datter
SSA ringer til datter og spørg ind til hvor ofte hun kommer på besøg.

# data[].attributes.body
Hjælper opdager at komfur er tændt, da hun er ved at varme mad i micro.
Hjælper spørg åbent ind til dette.
Hjælper ringer til datter og aftaler at stikket bliver trykket ud.

Karla beder om mer mad
Hjælper fortæller hun lige har fået mad.
Det forstår karla ikke.

# data[].attributes.body
Uenighed:
Fatme vil have pause, som hun ofte gør.
Bebrejdelse:
Sophia Kommentere at Fatme hele tiden tager pauser.

Flere problemer:
Fatme bliver sur og siger " du snakker også altid i telefon". Sophia bliver sur og siger "det gør jeg i hvert fald ikke, hvis du ikke havde så travlt med at kigge på mig så ville du have mere tid til opgaven"

Samtale opgives:
Vi bliver begge stille og ignorere hindandens tilstedeværelse.

Fjendebilleder:
Fatme snakker om Sophia til de andre kollegaer.
Sophia Snakker om Fatme til de andre kollegaer.

Åbent fjendebilleder:
Sophia siger "Maha syntes du ik også at det er utroligt at Fatme hele holder pauser!?" foran Fatme, men ikke til fatme.

Adskillelse:
Fatme og Sophia bliver så uenige at vi skifter gruppe og arbejder ikke sammen mere.

# data[].attributes.body
Flot produkt
Maha Rolig. god omkring emnet. kort og konkret. god øjenkontakt.
luise er god og grundig

flot flot tavle

meget pedagoisk, kreativ måde at vise konflikttrappen.

# data[].attributes.body
Negativt:
Mærk tekst på mørk baggrund

Positivt:
når hele vejen rundt på deres tavle

# data[].attributes.body
God udstråling
flot tavle
snakker tydeligt

Ønsker:
Mere struktur på hvem der siger hvad hvornår

# data[].attributes.body
De snakker højt
tavlen er opsat pænt
god udstråling