# data[].attributes.body
אמנון שעשע

שם :אמנון שעשוע

מקום לידה : גבעתיים

תאריך לידה : 26.5.1960 (בן 63)

תארים :תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב מאוניברסיטת תל אביב.

תואר שני במתמטיקה ומדעי המחשב ממכון ויצמן למדע.

תואר דוקטור מ-MIT, על מחקר שעשה במסגרת המעבדה לאינטליגנציה מלאכותית.

הפוסט דוקטורט עשה ב-MIT, במרכז ללמידה ביולוגית וחישובית,

עשייה :

1995 הקים את חברת קוגניטנס, שעסקה בהדמיה תלת-ממדית לבקרת איכות בפסי ייצור.

1999 הקים את חברת מובילאיי העוסקת בפיתוח, ייצור ושיווק מערכות סיוע מתקדמות לנהג.

2010 ייסד את חברת אורקם טכנולוגיות, המפתחת משקפיים לסיוע ללקויי ראייה באמצעות טכנולוגיה של עיבוד תמונה והקראה ממוחשבת.

2019 הצטרף למיזם של מריוס נכט להקמת הבנק הדיגיטלי הראשון. בספטמבר 2019 אישר בנק ישראל את

הקמת הבנק אשר יחל לפעול באוגוסט 2022. לאחר פרישת נכט מהמיזם הפך שעשוע לבעל השליטה העיקרי.

תרומתו לעולם :

הפיתוח של חברת מובילאי , עוזר במניעת תאונות דרכים .

הפיתוח של אורקם מאפשר ללקויי ראיה להתמצאות במרחב.

שעשוע פועל למען שילובם של גברים ונשים מהמגזר החרדי בשוק העבודה.

השקיע במיזם של החברה להקמת חלל העבודה המשותף הראשון בבני ברק.

בשנת 2020 ייסדו הוא ואשתו חברה לתועלת הציבור בשם הבית לסולידריות חברתית, במסגרתה הושק מיזם לסיוע לעסקים מתחילים בתקופת התפרצות מגפת הקורונה.

פרסי הוקרה : בשנת 2001 קיבל את פרס Marr.

בשנת 2006 קיבל את פרס לנדאו למדעים ולמחקר.

בשנת 2017 נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות.

בשנת 2019 נבחר שעשוע למדען השנה על ידי קהילת מדע הראייה והטכנולוגיה.

בשנת 2020 זכה בפרס דן דוד.

בשנת 2022 נבחר לקבל את פרס החדשנות בתחום התחבורה.

בשנת 2023 נבחר לקבל את פרס המובילות בתחום החדשנות בעולם הרכב של מגזין, על פועלו רב השנים לקידום ראייה ממוחשבת ברכבים אוטונומיים ומערכות סיוע לנהג.

בשנת 2023 נבחר לקבל את פרס ישראל בתחום מפעל חיים. ועדת הפרס ציינה כי הוא סיפור הצלחה ישראלי הוא השגריר של המצוינות, ההעזה והיצירתיות הישראלית בעולם. יזם ומדען פורץ דרך שתרם ותורם באופן משמעותי לכלכלה הישראלית, מוביל חברתי בפיתוח וביצירת מקומות עבודה ופועל ללא לאות להגשמת חזונו, מתוך תחושת שליחות, ציונות, ודבקות במטרה. לצד כל זאת, הוא עוסק בפעילות פילנתרופית נרחבת למען החברה הישראלית על כל גווניה".

בשנת 2023 קיבל תואר פרופסור לשם כבוד מהמכיוון הבינלאומי לטכנולוגיות העתיד שבאוניברסיטת ג'יאו טונג .שנגחאי.

הסיבה לבחירתי באמנון שעשוע היא שהוא מאוד נגע לליבי תרומתו ללקויי ראיה להתמצאות במרחב, מסרטונים שראיתי עליו הוא נראה מאוד צנוע ואכפתי. (וגם שם משפחתה של סבתא רבה שלי מצעד אימי היה

הסיבה לבחירתי באמנון שעשוע היא שהוא מאוד נגע לליבי תרומתו ללקויי ראיה להתמצאות במרחב, מסרטונים שראיתי עליו הוא נראה מאוד צנוע ואכפתי. (וגם שם משפחתה של סבתא רבה שלי מצעד אימי היה

במקור שעשוע ויש סבירות מאוד גדולה שאנחנו קרובי משפחה. )😃

הפרופסור אמנון שעשוע ישראלי בעיני מכוון שהוא קיבל פרס ישראל על היותו סיפור הצלחה ישראלי,

שתרם ותורם באופן משמעותי לכלכלת מדינת ישראל.

הוא הקים את מפעל מובילאי בירושלים , וכך דאג לפרנסה להרבה ישראלים.

אישיותו והמצאתו

פרופסור אמנון נבחר להשיא משואה אך מסרב לקבל עליו את המשימה אם לא יצורף אליו שותפו זיו אבירם

דבר זה מעיד על צניעותו ועל שותפות טובה,

דבר נוסף שנגע לליבי זה התרומה הענקית שלך בנוער בסיכון תמיכה קבועה בבתי חולים ומוסדות אקדמיה בצניעות ואני מצטטת "אנחנו לא מחפשים לשים את השם שלנו על בניין אלא לראות איך תורמים לקצוות של החברה הישראלית" .

ונוסף אחת מהמצאותיו היא כלי עזר ללקויי ראיה :)

קצת על המצאות של פרופסור אמנון שעשוע

מערכת למניעת תאונות דרכים            https://www.youtube.com/watch?v=-ZKEH88SN58

אורקם לעיוורים ולקויי ראייה

🚀 Blind Kid's Life Transformed! Steve Harvey Calls OrCam MyEye 2 a "Game-Changer" 💥

# data[].attributes.headline
עדה יונת - נופר

# data[].attributes.subject
עדה יונת - נופר

# data[].attributes.body
עדה יונת נולדה ב22 ביוני 1939 בירושלים וכיום היא בת 84.

היא למדה באוניברסיטה העברית בירושלים לתואר בוגר בכימיה ותואר מוסמך בביוכימיה וביופיזיקה.

היא זכתה בפרס נובל לכימיה בשנת 2009.

בחרתי בעדה יונת מפני ששמעתי את שמה פעם, ורציתי לדעת במה היא עסקה, באיזה פרסים היא זכתה ועוד הרבה דברים עליה. בנוסף לכך, אם אני בדור שלי שמעתי על עדה יונת, סימן שהיא השפיעה הרבה.

# data[].attributes.headline
המדען/מדענית הישראלי מאיה

# data[].attributes.subject
המדען/מדענית הישראלי מאיה

# data[].attributes.body
מיכל שוורץ תרמה לעולם בזה שגילתה שבין המוח למערכת החיסון מתקיים דיאלוג, ולדיאלוג זה תפקיד מהותי בתפקודו ושיקומו של המוח לאורך החיים. גילוי פורץ זה הביא למהפכה גדולה בתחום מחלות מוח.

בחרתי במיכל שוורץ מכיוון שהיא נשמעת לי בנאדם טוב והיא גילתה דברים שתרמו לעולם ובפרט לבני האדם . מה שישראלי במיכל שוורץ הוא  שהיא חייה ונושמת את האוויר של ישראל למדה בישראל, הקימה משפחה בישראל ובנוסף העניקו למיכל שוורץ  פרס ביום העצמאות

מיכל שוורץ היא אמא ל4 ילדים היא נולדה בתל אביב וגרה בחולון  בשנת 1972 קיבלה תואר ראשון בכימייה  2007ו- פרס המחקר המצטיין מטעם האגודה לחקר בריאות הנפש 2023 - קיבלה פרס ישראל למדעי החיים  2017 - נבחרה כאשת השנה של ליידי גלובוס, מיכל שוורץ היא כלת פרס ישראל

אם הייתי פוגשת את מיכל שוורץ הייתי שואלת אותה איך היא גילתה שביין המוח למערכת החיסון מיתקיים דיאלוג והייתי רוצה לדעת איך היא הרגישה שאמרו לה שהיא כלת פרס ישראל

# data[].attributes.headline
המדען הישראלי של כל הזמנים - דן שכטמן

# data[].attributes.subject
המדען הישראלי של כל הזמנים - דן שכטמן

# data[].attributes.body
דן שכטמן

(נולד ב-24 בינואר 1941 כיום הוא בן 82) הוא פרופסור מחקר בפקולטה למדע והנדסה של חומרים בטכניון, מהנדס ישראלי וחוקר מבנה החומר, שגילה והביא להגדרתו של מבנה גבישי חדש של גבישים כמו-מחזוריים. על גילויו זה זכה בפרס ישראל לפיזיקה לשנת 1998 ובפרס נובל לכימיה לשנת 2011.

למד בתיכון "ברנר" שבפתח תקווה וב-1962 החל ללמוד בטכניון ובו קיבל תואר ראשון בהנדסת מכונות בפקולטה להנדסת מכונות ב-1966. המשך לימודיו בטכניון היה בתחום הנדסת חומרים במחלקה להנדסת חומרים, ובמסגרתם קיבל את התואר השני ב-1968, ואת תואר הדוקטור ב-1972. לאחר מכן התמחה במשך שלוש שנים במעבדות חיל האוויר האמריקני שבאוהיו ועסק במיוחד בחקר מבנה החומרים של תרכובת טיטניום-אלומיניום. בשנת 1975 הצטרף לסגל המחלקה להנדסת חומרים בטכניון. כיהן בטכניון כראש המחלקה להנדסת חומרים ומשנת 1986 הוא בדרגת פרופסור מן המניין. במשך השנים שימש פרופסור אורח גם באוניברסיטת מרילנד ובאוניברסיטת ג'ונס הופקינס.

מחקריו

ב-1980 ביקר בטכניון חוקר המתכות ג'ון כאהן והזמין את שכטמן למעבדות NBS באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, שכטמן קיבל את ההזמנה ועבד במעבדות אלו בשנים 1981–1983. הוא ערך ניסויים בייצור חומרים מתכתיים.

יום אחד, כאשר בחן גביש של הסגסוגת מנגן ואלומיניום וגילה להפתעתו שהיא בעלת סימטריה מחומשת. ראש המעבדה של NBS סילק אותו מקבוצת המחקר בטענה שהוא "מטיל עליה קלון". מבקר חריף נוסף לתאוריה היה הכימאי המפורסם, לינוס פאולינג, בעל פרס נובל בכימיה, שטען כלפיו, "אין קוואזי-גבישים, אבל יש קוואזי-מדענים". כשחזר לטכניון פגש את אילן בלך ובעזרתו הצליח למצוא מודל המסביר את התופעה.

בקיץ 1984 חזר שכטמן למרילנד ושלח עם בלך מאמר, אך המאמר נדחה בטענה ש"המאמר לא יעניין פיזיקאים. אנו ממליצים לשלוח אותו לעיתון של מטלורגיים (חוקרי מתכות)". שכטמן ובלך אכן שלחו אותו לעיתון של מטלורגיים, אך העיתון לא מיהר לפרסם אותו והודיע שיפרסמו רק כעבור שנה. באותו זמן הראה שכטמן את המאמר לכאהן, ובעזרת מדען צרפתי נוסף, דניס גרטיאס, שלחו מאמר מקוצר שאכן פורסם בתוך שבועות ספורים, בנובמבר 1984. חודש לאחר פרסום המאמר של שכטמן ושותפיו, פרסמו לוין ושטיינהארדט הסבר לתופעה, המסתמך על הריצוף הקוואזיפריודי של רוג'ר פנרוז. על אף העובדה שתוצאות הניסוי שוחזרו בהצלחה פעמים רבות, נותרו מדענים רבים בתחום בעמדתם הספקנית. אלו התמעטו עם הזמן אך בין המתנגדים העקשנים נמנה לינוס פאולינג, שסירב להכיר בתופעה עד יום מותו. לאחר תגליתו של שכטמן והופעת מספר הצעות להסבר תאורטי לתופעה, נפתחה הדלת לגילויים חדשים, ושונתה ההגדרה המדעית של גביש. נמצאו גבישים נוספים שקיומם נחשב כבלתי אפשרי, ונפתח תחום מחקר חדש.

מחקריו האחרים של שכטמן במהלך השנים עסקו בפיתוח סגסוגת המבוססת על טיטניום ואלומיניום, וכן חקר מבנה היהלום. עמד במרכז עבודתו בשנים 1992–1994, במהלך שהותו במכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה שבארצות הברית.

חיים אישיים

נשוי לפרופ' ציפורה שכטמן, לזוג שלוש בנות ובן.

פרסים ותוארי כבוד

במהלך השנים זכה שכטמן בפרסים רבים:

* הפרס הבינלאומי מטעם האגודה הפיזיקלית האמריקנית (1987)

* פרס למצוינות אקדמית מטעם הטכניון (1988)

* פרס רוטשילד להנדסה (1990)

* פרס ויצמן למדעים (1993)

* פרס ישראל לחקר הפיזיקה (1998)

* פרס וולף (1999)

* פרס גרגורי אמינוף בקריסטלוגרפיה מטעם האקדמיה המלכותית השוודית למדעים (2000)

* פרס א.מ.ת לכימיה (2002)

* פרס נובל לכימיה (2011)

* דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים (2012)

* דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת חיפה (2012).

למה בחרתי דווקא במדען זה?

בחרתי בדן שכטמן, מכיוון שהתעניינתי בתשוקה שלו למדע ועל זה שהוא לא ויתר אפילו שיש כאלה שלא קיבלו אותו ולא הסכימו לפרסם את המחקר שלו, אנשים אלו חשבו שזה לא רלוונטי ואין מה לפרסם. למרות הכל, הוא לא ויתר והאמין בעצמו והנה הוא הפך למדען שזכה ב-11 פרסים כולל פרס נובל. בנוסף, התעניינתי במחקריו

# data[].attributes.headline
המדען הישראלי-מיכאל צ'אליק       

# data[].attributes.subject
המדען הישראלי-מיכאל צ'אליק       

# data[].attributes.body
מיכאל צ'אליק

מיכאל צ'אליק נולד בשנת 1982 בסאן פטרבורג.

כבר בילדות ובבית ספר היסודי מיכאל התעניין במדעים ובעיקר חקר בבעלי חיים ובזאולוגיה.

מיכאל התחיל ללמוד ביולוגיה וכימיה בבית ספר התיכון גימנסיה עברית בירושלים.

עם זאת, התחילה להתגבש אצלו ההבנה שבעתיד התעסק במקצוע שקשור לתחומי הכימיה והביוולגיה.

לאחר סיום השרות הצבאי, מיכאל הלך לעשות תואר ראשון בביולוגיה באוניברסיטת תל אביב.

לאחר סיום התואר הראשון המשיך מיכאל ישר לתואר השני ובחר במחלקת חקר התא.

במהלך התואר השני, מיכאל עסק בחקר מחלת הסרטן. במהלך מחקר זה הוא גילה חלבון חשוב

שיחודי לסוג מסוים של סרטן השד. לאחר התואר השני הלך מיכאל לעשות את התואר השלישי הנקרא גם דוקטורט.במהלך התואר השלישי עסק מיכאל בחקר התפתחות מערכת העצבים,

וגילה מנגנונים חדשים בהתפתחות עזרים שונים במוחות של יונקים.

לאחר התואר השלישי התחיל מיכאל לעבוד במרכז לפיתוח תרופות באוניברסיטת תל אביב.

מיכאל עבד שם 5 שנים, והשתתף בפרוייקטים רבים לגילוי תרפות חדשות.

למה בחרתי במיכאל?

מכיוון שמיכאל אבא שלי(: ותרם רבות למחקר הישראלי.

# data[].attributes.headline
דן שכטמן- נוגה .א.

# data[].attributes.subject
דן שכטמן- נוגה .א.

# data[].attributes.body
דן שכטמן נולד בינואר 1941 וכרגע בגיל 82, הוא פרופסור מחקר בפקולטה למדע והנדסה של חומרים בטכניון, מהנדס ישראלי וחוקר מבנה החומר, שגילה והביא להגדרתו של מבנה גבישי חדש של גבישים כמו-מחזוריים בשנת 1982. ועל כך קיבל פרס נובל לכימיה בשנת 2011.

אך קיבל גם פרסים כגון: פרס וולף לכימיה, פרס ישראל, פרס א.מ.ת,

פרס ג'יימס מקגרודי

לחומרים חדשים ועוד…

בחרתי בדן שכטמן כיוון שסיפורו מאוד מעורר השראה. דן שכטמן פרץ דרך ושינה את כל שידעו עד אז על גבישים, אך הדרך לגילוי זה לא הייתה קלה. הוא נתקל בהתנגדות עזה מצד עמיתיו. נדרשו לו שנתיים וחצי לפרסם את תגליתו ולגבור על מתנגדיו. בזכות שכטמן, שלא נכנע ללחצי המדענים הבכירים ממנו, התעקש להמשיך ולחקור את תוצאות הניסוי הלא שגרתי שגילה, התגלה תחום חדש של מבנה החומרים בטבע ושונתה ההגדרה של גביש.

נוסף על כך בזכות תגליתו נמשכים המחקרים על פיתוח סגסוגת המבוססת על טיטניום ואלומיניום.

ולדעתי התמדה ודבקות במטרה אלו תכונות ישראליות.

# data[].attributes.body
אליעד פרץ הוא מדען ישראלי, המכהן כיום כמוביל משימות חלל בנאס"א. הוא נחשב לאחד המדענים המעוטרים ביותר בתולדות סוכנות החלל האמריקאית.

ילדות ולימודים:

נולד באילת בשנת 1982.

למד בבית ספר חרדי עד כיתה ד', ולאחר מכן עבר לחינוך הממלכתי.

התעניין כבר מגיל צעיר בחלל ובתעופה.

התגייס לצה"ל והתנדב לקורס טיס (לא סיים).

לאחר השירות הצבאי, רכש תואר ראשון בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון.

המשיך לתואר שני באוניברסיטת קורנל, שם עסק בפיתוח חיישנים לקרינה על-סגולה.

השלים דוקטורט באוניברסיטת קורנל, תוך התמקדות בפיתוח משימות ומכשירים לחקר החלל.

קריירה בנאס"א:

הצטרף לנאס"א בשנת 2010 לאחר קבלת מלגת מחקר יוקרתית.

עבד בתחילה בפיתוח חיישנים, התמחות במערכות אופטיות, פיתוח חומרה, ניווט והנחייה.

גויס על ידי זוכה פרס נובל בפיזיקה ג'ון מאת'ר כחבר צוות, ולאחר מכן הפך למוביל הצוות.

מופקד על תוכנית לפיתוח לוויינים זעירים ומערכות מכ"ם לייזר לנחיתה על הירח בשנת 2025 ועל ירחים של שבתאי.

מועמד כיום לתוכניות האסטרונאוטים של נאס"א, ושאיפתו הגדולה היא לטוס לחלל.

הישגים:

תרם תרומות משמעותיות לפיתוח טכנולוגיות חדשות לחקר החלל.

הוביל משימות חלל חשובות רבות.

זכה בפרסים רבים על עבודתו המדעית.

נחשב לאחד המדענים המבטיחים בתחום חקר החלל.

עובדות נוספות:

נשוי ואב לשני ילדים.

ידוע בצניעותו ובנכונותו לסייע לאחרים.

מהווה השראה לדור צעיר של מדענים ישראלים.

בחרתי בו מפני

שאליעד פרץ הוא דוגמה ומופת למדענים ישראלים רבים. סיפור חייו ממחיש כיצד התמדה, כישרון ועבודה קשה יכולים להוביל להישגים מרשימים ביותר.