# data[].attributes.body
Tvorba riječi je proces stvaranja novih riječi u jeziku

U tvorbi riječi sudjeluju:

tvorbena veza

OSNOVNA RIJEČ =======> TVORENICA

# data[].attributes.body
Ona služi kao polazište za tvorbu riječi

# data[].attributes.body
To je riječ koja nastaje tvorbom

# data[].attributes.body
Riječi mogu biti:

motiviranje(tvorbene) ==> mogu se rastaviti i sastaviti na elemente, po uzoru na njih mogu se tvoriti nove riječi

nemotivirane(netvorbene) ==> ne mogu se rastaviti na sastavne elemente, s tvorbenog gledišta ne možemo objasniti njihov postanak

# data[].attributes.body
Preoblika je opis tvorbenog značenja riječi kroz niz riječi koje su je motivirale

Primjeri:

knjižnica ==> mjesto za knjige

vodopad ==> pad vode

autoput ==> put za automobile

# data[].attributes.body
Neki dio riječi koji je zajednički tvorenici i osnovnoj riječi

prepoznajemo ju tako da:

preoblikom dovedemo u vezu osnovnu riječ i tvorenicu, npr. čitatelj => onaj koji čita

uvtrdimo zajednički dio osnovnoj riječi i tvorenici, npr. čita => tvorbena osnova u riječi čitatelj

*tvorbena osnova nije isto što i morfološka osnova*

# data[].attributes.body
To je rastavljanje tvorenice na tvorbene sastavnice, pokazuje kako je nastala riječ, njome:

utvrđujemo tvorbene sastavnice

određujemo način na koji je nastala riječ

# data[].attributes.body
To je rastavljanje riječi na morfeme

Mjesto na kojem se susreću dva različita morfema

(morfemska granica)

primjer:

nepismen ==> ne-pism-en

# data[].attributes.body
Tvorbeni šav je riječ ili skupina riječi iz kojih je nastala neka druga riječ, tj. koje su motivirale tvorbu te riječi

npr. knjižnica => tvorbeni šav je knjiga

# data[].attributes.body
Različiti načini na koje se tvore riječi:

==> prefiksalna tvorbe

==> sufiksalna tvorba

==> prefiksalno - sufiksalna tvorba

==> slaganje

==> složeno - sufiksalna tvorba

==> srastanje

==> preobrazba (konverzija)

# data[].attributes.body
predmetak ili prefiks + tvorbena osnova ==> neaktivan

Prijedlozi: u, o, na, do, po, pod, iz, nad, među...

Niječne čestice => ne, ni

superlativno naj-

prefiks stranoga podrijetla: a-, anti-, kontra-, hiper- ...

Prefiksalnom tvorbom nastaju:

==> imenice (podzemlje)

==> pridjevi (nesretan)

==> glagoli (osloboditi)

==> prilozi (nepravedno)

# data[].attributes.body
tvorbena osnova + tvorbeni nastavak ili sufiks ==> sretan

Tvorbeni nastavak ili sufiks dodaje se iza tvorbene osnove

Sufiksalnom tvorbom nastaju:

==> imenice (ljepota)

==> pridjevi (sretna)

==> glagoli (plesati)

==> prilozi (lako)

# data[].attributes.body
predmetak ili prefiks + tvorbena osnova + nastavak ili sukfiks ==> neprijateljstvo

Proces stvaranja novih riječi dodavanjem prefiksa (dio ispred korijena) i sufiksa (dio iza korijena) na osnovnu riječ

Prefiksalno - sufiksalnom tvorbom nastaju:

==> imenice (nečistoća)

==> pridjevi (nevidljiv)

==> glagoli (odgovorati)

==> prilozi (neprimjetno)

# data[].attributes.body
tvorbena osnova + spojnik + tvorbena osnova ==> vidokrug

Proces kombiniranja dviju ili više riječi kako bi se stvorila nova riječ s kombiniranim značenjem

Slaganjem nastaju:

==> imenice (ribolovac)

==> pridjevi (vodoravan)

==> glagoli (bogohuliti)

# data[].attributes.body
tvorbena osnova + spojnik + tvorbena osnova + sufiks ==> mrzovoljan

Tvorba riječi u kojoj tvorenica nastaje slaganjem i istodobnim dodavanjem sufiksa

Složeno - sufiksalnom tvorbom nastaju:

==> imenice (dugoprugaš)

==> pridjevi (punoljetan)

==> prilozi (četveronoške)

# data[].attributes.body
osnovna riječ + osnovna riječ ==> sraslica(prekoputa)

ista kao osnovne riječi, jedan naglasak, utvrđeni redoslijed

Srastanjem nastaju:

==> imenice (blagdan)

==> pridjevi (takozvani)

==> glagoli (dangubiti)

==> prilozi (uoči)

# data[].attributes.body
riječ ostaje ista, mijenja samo vrstu riječi ==> mlada(imenica), mlada(pridjev)

Preobrazbom mogu nastati imenice - poimeničavanje, pridjevi - popridjevljenje i neke druge vrste riječi

Preobrazbom nastaju:

==> imenice, mlada(pridjevi) > mlada(imenica), njemačka(pridjev) > Njemačka(imenica)

==> pridjevi, slijedeći(glagolski prilog sadašnji) > sljedeći(pridjev), npr. sljedeći put

# data[].attributes.body
Najčešći sufiksi i imenice tvoreni tim sufiksima:

==>Etnici

Sufiksi: -ac, -anac, -(j)anin, -čanin

Etnici su nazivi stanovnika ili stanovnica nekog mjesta, kraja, zemlje, države ili kontinenta.

Pr. ==> Finac, Dubrovčanin

==>Vršitelj radnje

Sufiksi: -(a)c, -ač, -ar, -ič, -lac, -telj

Vršitelj radnje je osoba koja vrši određenu radnju, koja ju pokreće ili od kojega radnja potječe.

Pr. ==> trgovac, slikar

==> Nositelj osobine

Sufiksi: -(a)c, -ak, -jak, -ik

Riječ koja opisuje tko ili što ima određenu osobinu.

Pr. ==> dječak, vojnik

==> Mjesne imenice

Sufiksi: -ana, -ara, -arna, -onica, -ija, -ik, -ište, -lište, -ština

Označuju zatvoreno ili otvoreno mjesto gdje se nešto radi, zbiva, raste.

Pr. ==> kuglana, tiskara

==> Mislene ili apstraktne imenice

Sufiksi: -ost, -oća, -ota, -ina, -stvo

Označuju nestvarne, neopipljive, zamišljene pojmove. To su imenice koje označuju osobine, svojstva.

Pr. ==> vedrina, bratstvo

==> Imenice za stvari

Sufiksi: -ač, -ača, -aljka, -ak/-jak, -ina

Njima pripadaju imenice koje označuju oruđe, mjesto, meso itd.

Pr. ==> odvijač, piletina

==> Umanjenice

Sufiksi: -ić, -čić, -čica, -ica, -ance, -ce, -ence, -ešce

To su imenice koje označuju nešto maleno, manje od prosječne veličine.

Pr. ==> cvijetić, zvonce

==> Uvećanice

Sufiksi: -ina, -čina, -etina, -urina, -erina, -eskara, -urda, -uština

To su imenice koje označuju nešto veliko, veće nego od prosječne veličine.

Pr. ==> psetina, ptičurda

==> Zbirne imenice

Sufiksi: -ad, -je, -stvo

To je naziv za skup istovrsnih bića ili predmeta koji se uzimaju kao cjelina.

Pr. ==> telad, lišće

==> Glagolske imenice

Sufiksi: -nje, -enje, -jenje, -će, -a, -aj, -(a)k, -ba/-id,

-ež, -nja

Označuju poimeničnu radnju, stanje, zbivanje.

Pr. ==> plesanje, zamolba

# data[].attributes.body
==> Tvorba opisnih pridjeva

Dijeli se na tvrobu pridjeva s općim pridjevnim značenjem i na tvorbu pridjeva s posebnim pridjevnim značenjem.

Sufiksi: -(a)n, -an, -en, -ljiv, -ast, -av, -it, -at, -(a)k

Pr. ==> razuman, pitak

==>Tvorba odnosnih pridjeva

Označuju neki odnos prema riječi u pridjevnoj osnovi.

Sufiksi: -ov, -ev, -in, -ski, -ni, -ji, -nji, -ači

Pr. ==> bratov, ženski

# data[].attributes.headline
TVORBA GLAGOLA I PRILOGA - SUFIKSALNA TVORBA

# data[].attributes.subject
TVORBA GLAGOLA I PRILOGA - SUFIKSALNA TVORBA

# data[].attributes.body
Sufiksalnom tvorbom glagoli se tvore od imenica, od pridjeva, od uslika te od glagola

==> Tvorba od imenica

Sufiksi: -ati, -iti, -ovati/-evati, -irati

Pr. ==> analizirati, ribariti

==> Tvorba od pridjeva

Sufiksi: -ati, -iti, -jeti, -ovati

Pr. ==> ravnati, crveniti

==> Tvorba od usklika

Sufiksi: -ati, -čati, -kati

Pr. ==> kucati, mukati

==> Tvorba od glagola

Sufiksi: -nuti, -(j)ivati, -(j)avati

Pr. ==> kapnuti, odlučivati

U sufiksalnoj tvorbi priloga najčešći su sufiksi: -ice, -ke, -ki

Pr. ==> primjerice, žmirećke/ki , neprestance

# data[].attributes.body
prijedlozi: nad, pod, pred, među

niječna čestica ne

prefiksi: -su, -nuz, -pra

prefiksi stranog podrijetla: anit-, dis-, hiper-, super-, ultra-, vice-

Pr. ==> podnaslov, neistina, prabaka, ultrazvuk

# data[].attributes.body
Odnosni pridjevi

Prefiksi su: anti-, kontra-, ne-, pred-, pro-, protu-

Pr. ==> antiustavni, neorganski

Opisni pridjevi

Prefiksi: a-, anti-, i-, ne-

na-, o-, po-, pri-, pro-, su-, a-

Pr. ==> asocijalan, nagluh

# data[].attributes.body
Glagoli koji se tvore prefiksalnom tvorbom zovu se prefigirani glagoli.

Prefiksi: de-, dis-, do-, iz-, na-, nad-, o-, ob-, od-, po-, pod-, pre-

Pr. ==> iznijeti, odvesti

# data[].attributes.body
Prefiksi: do-, naj-, ne-, ni-, od-, po-, pre-, prek-/preko-

Pr. ==> dokle, nigdje

# data[].attributes.body
Biram knjigu i riječ 3

Wikipedia