# data[].attributes.body
--> Canvis econòmics, socials, politics i de mentalitat

MONARQUIA ABSOLUTA -->

# data[].attributes.body
Document redactat a Anglaterra el 1689, que va imposar el Parlament anglès al príncep Guillem d'Orange, per a poder succeir al rei Jaume II.

-->Propòsit principal: recuperar i enfortir certes facultats parlamentàries ja desaparegudes o notòriament minvades

# data[].attributes.headline
1690 Dos tractats sobre el govern civil, De Locke

# data[].attributes.subject
1690 Dos tractats sobre el govern civil, De Locke

# data[].attributes.body
Obra de filosofia política publicada anònimament el 1690 per John Locke.

--> Considera que els homes són lliures i iguals per naturalesa, i que per a mantenir aquests principis cal un dret polític basat en un pacte social.

# data[].attributes.body
IL·LUSTRACIÓ -->

# data[].attributes.headline
1748 L'esèrit de les lleis, de Montesquieu

# data[].attributes.subject
1748 L'esèrit de les lleis, de Montesquieu

# data[].attributes.body
Obra del filòsof i assagista francès Charles Louis de Secondat, baró de Montesquieu.

--> Tractat de teoria política publicat per Montesquieu a Ginebra el 1748, gràcies a l'ajuda financera de Mme. de Tencin.

# data[].attributes.body
Encyclopédie va ser editada per Le Breton entre 1751 i 1772.

--> Considerada un típic exponent del projecte de la Il·lustració.

# data[].attributes.body
Obra de filosofia política de Jean-Jacques Rousseau publicada el 1762.

--> Coneguda per: exposar amb claredat i força que l'única forma de poder polític legítima és el poder que troba el seu fonament en la voluntat del poble

# data[].attributes.headline
1776 Declaració d'Independència dels EUA

# data[].attributes.subject
1776 Declaració d'Independència dels EUA

# data[].attributes.body
Document adoptat el 4 de juliol de 1776 pel qual les Tretze Colònies britàniques d'Amèrica del Nord s'apartaven del Regne Unit i esdevenien independents, proclamant llur voluntat de constituir-se en els Estats Units d'Amèrica

# data[].attributes.body
MONARQUIA CONSTITUCIONAL

->

# data[].attributes.headline
1789 Estats Generals[1]. Presa de la Bastilla[2]. Abolició del feudalisme[3]. Declaració de Drets de l'Home[4].

# data[].attributes.subject
1789 Estats Generals[1]. Presa de la Bastilla[2]. Abolició del feudalisme[3]. Declaració de Drets de l'Home[4].

# data[].attributes.body
[1] Primera assemblea general del Regne des dels Estats Generals de 1614. Convocada pel rei per tal de debatre els problemes del país.

[2] Símbol del despotisme, va fer l'efecte d'un sisme, a França com a Europa, fins a la llunyana Rússia imperial. Presa per assalt pels Parisencs és considerat com l'inici de la fi de «l'Antic Règim» i el començament de la Revolució Francesa.

[3] L'Assemblea Nacional Constituent francesa va respondre a la “Gran Por” amb el Decret d'Abolició del Sistema Feudal. Es suprimien les prestacions personals i la resta dels privilegis feudals (delmes, drets de caça, monopolis senyorials, etc

[4] Document de drets civils de la Revolució Francesa. Inspirada pels filòsofs de la Il·lustració. Declaració bàsica dels valors de la Revolució Francesa i va tenir un impacte en el desenvolupament de les concepcions populars de la llibertat individual i la democràcia a Europa i a tot el món.

# data[].attributes.body
Primera constitució escrita de la història francesa i va ser promulgada per l'Assemblea Constituent acceptada per Lluís XVI.

Contenia la reforma de l'Estat francès, quedant França configurada com una monarquia constitucional.

# data[].attributes.body
Insurrecció, durant la Revolució Francesa, que va posar fi a la monarquia de Lluís XVI.

# data[].attributes.headline
1793 Execució de Lluís XVI[1]. Constitució democràtica[2]. Règim del Terror[3]. 

# data[].attributes.subject
1793 Execució de Lluís XVI[1]. Constitució democràtica[2]. Règim del Terror[3]. 

# data[].attributes.body
[1] La Convenció Nacional havia sentenciat a mort el rei el 17 de gener en una votació, i en què la pena de mort sense condicions es va imposar per 361 vots contra 290 vots per la presó perpètua o desterrament.

[2] Creada pels jacobins, basada en la democràcia social: sobirania popular, sufragi universal directe i atenció preferent al dret a l'existència.

[3] Període de la Revolució Francesa en què les lluites entre faccions polítiques rivals van portar a una mútua radicalització, que va agafar un caràcter violent amb execucions massives a la guillotina.

# data[].attributes.body
Té com a preàmbul la Declaració dels Drets i els Deures de l'Home i del Ciutadà de 1795. La seva aprovació va ser seguida per un nou codi penal, el Codi de delictes i penes´.

# data[].attributes.body
REPÚBLICA ->

# data[].attributes.body
Es va iniciar una revolta històrica que posaria punt final a la monarquía borbònica que governaba en aquell moment

# data[].attributes.body
CONSOLAT -->

# data[].attributes.body
Tractat d'Amiens amb el Regne Unit, de la qual Espanya i la República de Batàvia en pagaven tots els costs, donava un pretext al primer cònsol per fer-se cònsol vitalici, com una recompensa per part de la nació.

# data[].attributes.headline
1804 Napoleó emperador[1]. Codi civil[2].

# data[].attributes.subject
1804 Napoleó emperador[1]. Codi civil[2].

# data[].attributes.body
[1] Va ser el mateix militar qui va decidir atorgar-se a si mateix aquest important títol. Només cinc anys abans havia donat un cop d'estat i havia esdevingut Primer Cònsol de la nació gal·la.

[2] Va consolidar el principi d'inferioritat de la dona. Només es van conservar alguns dels canvis realitzats durant la revolució: la majoria d'edat idèntica per als dos sexes, respecte dels drets successoris per a les dones

# data[].attributes.body
IMPERI -->

# data[].attributes.body
Forma part de les Guerres Napoleòniques, una sèrie de guerres iniciades el 1807 en declarar-li França i Espanya la guerra a Portugal, tradicional aliat del Regne Unit.

També va tenir un important component de guerra civil a nivell espanyol entre afrancesats i patriotes

# data[].attributes.body
Fa referència al període de la història d'Espanya iniciat el 1700, en el qual Carles II, l'últim rei de la Casa d'Àustria de la Monarquia d'Espanya, va nomenar al seu testament, un mes abans de morir, Felip V de Borbó com el seu successor.