# data[].attributes.body
Disfrafia: dificultat general de l'escriptura per la unitat lingüística en la qual s'expressa. Les persones amb disgrafies tenen dificultats per recordar i dominar automàticament la seqüència de moviments motors requerits per escriure lletres (o numerals) i formar-ne paraules.

Al·ògraf: cadascuna de les diferents representacions d'una lletra o grafema.

Grafema: Unitats gràfiques d'un sistema d'escriptura. Aquestes unitats s'obtenen per agrupacions fixes de lletres (ny); per duplicacions de lletres (ll) o per signes diacrítics com ara accents o dièresis. Aquests agrupaments gràfics representen unitats fonèmiques.

Andreu, Ll. [Llorenç]. Serra, J. [Josep M.]. Soler, O. [Olga]. Tolchinsky, L. [Liliana]. (2013). Trastorns d'aprenentatge de l'escriptura i de les matemàtiques [recurs d'aprenentatge textual]. Fundació Universitat Oberta de Catalunya (FUOC).

# data[].attributes.headline
Metodologies que afavoreixen a l'escriptura

# data[].attributes.subject
Metodologies que afavoreixen a l'escriptura

# data[].attributes.body
Ainhoa Aiza Sánchez

Per afavorir l’escriptura, es poden utilitzar diverses metodologies, cadascuna amb enfocaments diferents però complementaris:

1. Aprenentatge cooperatiu: Els alumnes treballen en grups petits per crear textos junts, fomentant la col·laboració, el diàleg i la correcció entre iguals. Això ajuda a compartir idees i aprendre uns dels altres.

2. Tallers d’escriptura: Sessions estructurades on es guia als alumnes a través del procés d’escriptura, des de la planificació fins a la revisió. Aquesta metodologia se centra en el desenvolupament d’habilitats específiques i proporciona oportunitats de pràctica i feedback.

3. Esquema o mapes mentals: Eines visuals que ajuden els alumnes a organitzar les seves idees abans d’escriure, facilitant la planificació i la coherència del text.

4. Modelatge per part del professor: El docent demostra com escriure diferents tipus de textos, explicant les seves decisions durant el procés. Això proporciona als alumnes exemples clars i concrets de com abordar l’escriptura.

5. Escriptura creativa: Activitats que fomenten la creativitat i l’expressió personal, com la creació de contes, poemes o diaris. Aquest enfocament motiva els alumnes i els ajuda a veure l’escriptura com una activitat divertida i significativa.

6. Feedback entre iguals: Els alumnes revisen i comenten els textos dels seus companys, oferint suggeriments constructius. Això no només millora els textos revisats, sinó que també desenvolupa les habilitats crítiques dels revisors.

7. Jocs i activitats lúdiques: Utilitzar jocs que impliquin la creació d’històries o la resolució de problemes a través de l’escriptura pot fer que els alumnes se sentin més motivats i compromesos.

8. Tecnologia i eines digitals: Utilitzar aplicacions i plataformes en línia per a l’escriptura col·laborativa, com Google Docs, pot fer que el procés sigui més interactiu i atractiu per als alumnes.

Graves, D. (1983). Escriure: Mestres i nens en acció. Heinemann Educational Books.

Vygotsky, L. S. (1978). La ment en societat: El desenvolupament dels processos psicològics superiors. Harvard University Press.

Calkins, L. (2003). L'art d'ensenyar a escriure. Heinemann.

Slavin, R. E. (1995). Aprenentatge cooperatiu: Teoria, recerca i pràctica (2a ed.). Allyn and Bacon.

# data[].attributes.headline
Treballar l'escriptura a cicle superior 

# data[].attributes.subject
Treballar l'escriptura a cicle superior 

# data[].attributes.body
Leire Mieres

Quan parlem d'ensenyament d'escriptura i lectura es tendeix a relacionar amb etapes més encarades al cicle inicial i mitjà, però al cicle superior no es menciona gaire. És cert que treballar aquesta en els dos primers cicles és crucial per la resta d'etapes educatives i per la vida de l'infant. Ara bé, mantenir la importància d'aquesta, reforçant-la també en altres etapes esdevé important. És per això que quan ens posem a pensar en activitats per plantejar en cicles superiors on treballin l'escriptura i la lectura a vegades és una mica més complicat. Per això us deixo un parell d'activitats que crec que són molt significatives per aquesta etapa.

Activitats cicle superior:

1. Elaboració d'un conte. De manera conjunta, en petits grups, treballant així el treball col·laboratiu.

2. Dictat grupal. Un treball cooperatiu també, on hauran d'anar aixecant-se a llegir el dictat penjat a un punt de la classe i tornar a la taula perquè el grup escrigui el tros que recordi tenint en compte les faltes d'ortografia.

3. Redacció d'una carta a un company.

4. Escollir una notícia i inventar-se el desenllaç d'aquesta.

5. Crear els diàlegs d'una obra de teatre i després representar-la.

6. Concurs d'escriptura als jocs florals.

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.body
Mar Bellmunt Bofarull

1. Abans de programar, dissenyar o portar a terme qualsevol mena d'activitat relacionada amb l'escriptura, hem de tenir en compte el nivell maduratiu de l'alumnat, ja que en moltes ocasions no va relacionat amb l'edat que tenen els infants. D'aquesta forma, garantirem un aprenentatge significatiu.

2. Conèixer el nivell de desenvolupament de l'escriptura que es troba l'infant.

3. Conèixer les necessitats educatives individuals o les dificultats de cada infant per tal de poder fer les adaptacions corresponents i brindar-li les mesures i els suports adients en cada situació.

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.body
Judit Serra Compte

Els dibuixos dels infants són un element molt més important del què creiem ja que contribueixen a acabar de donar-li significat a allò que volen expressar i a donar sentit al seu món. De fet, diversos experts consideren el dibuix com la primera forma d’escriptura dels infants ja que els permet expressar la seva quotidianitat, les seves idees, pensaments i emocions. A més a més, els dibuixos també serveixen com a orientació per a la figura docent de cara a construir un ambient acollidor que afavoreixi experiències autèntiques en els infants (Guzmán i Chocontá, 2018).

# data[].attributes.headline
Tasca docent: estratègies, atenció educativa

# data[].attributes.subject
Tasca docent: estratègies, atenció educativa

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara a l'atenció a la diversitat i l'escriptura

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara a l'atenció a la diversitat i l'escriptura

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara a l'atenció a la diversitat i l'escriptura 

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara a l'atenció a la diversitat i l'escriptura 

# data[].attributes.body
Ainhoa Aiza Sánchez

L'atenció a la diversitat en l'àmbit de l'escriptura, és crucial considerar diverses qüestions per garantir que tots els alumnes puguin desenvolupar les seves habilitats escrites de manera efectiva. Hem de tenir en compte aquests aspectes clau:

Adaptació del material: Proporcionar material escrit en diferents nivells de complexitat i amb suports visuals per acomodar les necessitats d'aprenentatge dels alumnes amb habilitats diverses. Això pot incloure textos adaptats, recursos multimèdia i eines d'accessibilitat.

Flexibilitat en les metodologies: Emprar una varietat d'estratègies d'ensenyament i aprenentatge que permetin als alumnes abordar els continguts des de diferents perspectives i estils d'aprenentatge. Això pot incloure tallers d'escriptura, debats, activitats pràctiques i projectes creatius.

Suport individualitzat: Proporcionar suport individualitzat als alumnes que ho necessitin mitjançant la tutoria, la retroalimentació personalitzada i l'adaptació dels recursos d'aprenentatge.

Integració de les TIC: Aprofitar les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) per proporcionar eines d'escriptura adaptatives, accessibles i motivadores. Això pot incloure programes de processament de textos amb funcions d'ajuda, aplicacions d'escriptura col·laborativa i plataformes d'aprenentatge en línia.

Promoció de la consciència lingüística: Incorporar activitats que fomentin la consciència lingüística, com ara la fonètica, la morfologia i la sintaxi, per ajudar els alumnes a comprendre millor les estructures i les convencions del llenguatge escrit.

Foment de la confiança i l'autoestima: Crear un entorn d'aprenentatge inclusiu i positiu que promogui la confiança dels alumnes en les seves capacitats escrites i valori les seves contribucions individuals.

Atendre la diversitat en l'escriptura implica una aproximació flexible, inclusiva i centrada en l'alumne que reconegui les diferents necessitats, estils d'aprenentatge i nivells d'habilitat dels estudiants.

Calkins, L. (2003). L'art d'ensenyar a escriure. Heinemann.

Vygotsky, L. S. (1978). La ment en societat: El desenvolupament dels processos psicològics superiors. Harvard University Press.

# data[].attributes.body
Sonia Martínez Campillo

Ja fa temps que segueixo a aquesta mestra d'una escola de Barcelona a les xarxes. Té molts recursos disponibles de diferents àrees i tot i que són de pagament, trobo que és interessant fer un cop d'ull al seu web perquè inspira molt.

Comparteixo l'enllaç directe a recursos d'escriptura.

# data[].attributes.headline
Cinc nivells del procés de desenvolupament de l'escriptura:

# data[].attributes.subject
Cinc nivells del procés de desenvolupament de l'escriptura:

# data[].attributes.body
Ferreiro i Tenerosky (1979) diferencien en cinc nivells el procés de desenvolupament de l'escriptura i són:

- 1r nivell: Escriptures indiferenciades (imita als adults fent gargots...).

- 2n nivell: Escriptures diferenciades (escriu lletres sense sentit, no hi ha relació entre paraules i sons).

- 3r nivell: Escriptures sil·làbiques (Quan s'adonen que hi ha certa relació entre sons i paraules).

- 4t nivell: Escriptures sil·làbiques-alfabètiques (escriuen més d'una lletra per cada síl·laba).

- 5è nivell: Escriptures alfabètiques (Quan l'infant identifica tots els sons i els relaciona amb les lletres formant paraules, on encara li faltarà aprendre ortografia).

Carlos Martínez Valentín

# data[].attributes.body
Leire Mieres

Si el que es necessita és treballar l'escriptura directa i crear plantilles semblants al llibret de bona lletra, aquesta web t'ofereix l'opció d'escriure les frases que vols que escriguin els infants i afegint la lletra tipogràfica que vols i la quantitat de línies que necessites et fa de manera automàtica la plantilla.

Un consell i si es vol treballar d'aquesta manera l'escriptura, seria interessant que les frases estiguessin relacionades amb els gustos i interessos del grup classe. Així, aconseguir captar l'atenció i fer un aprenentatge més significatiu.

# data[].attributes.body
Andrea Martínez Garcés

Escriptura: J. Goody(1987) la defineix com "la tecnologia de l'intel·lecte". Així doncs, F. Coulmas (1989), exposa que l'escriptura és "l'invent manual i intel·lectual més gran creat per l'home".

L'escriptura alfabètica: dit del sistema d’escriptura que anota els sons de manera visible, en què les lletres identifiquen segments fonològics. (Teberosky, A. s.d)

Escriure: fa referència a les condiciones tècniques i a la mateixa activitat. Per tant, escriure vol dir, produir un text. (Teberosky, A. s.d)

Llenguatge oral: modalitat oral de manifestació i, per oposició al llenguatge escrit, fa referència a característiques lingüístiques freqüents en la modalitat parlada del discurs. (Teberosky, A. s.d)

Llenguatge escrit: malgrat que qualsevol expressió de la llengua es pot posar per escrit, les circumstàncies d’ús en les diferents comunitats han fet que certes expressions quedessin especialment reconegudes com a pertinents al domini del que està escrit. (Teberosky, A. s.d)

# data[].attributes.headline
Criteris pel diagnòstic de trastorns de l'expressió escrita

# data[].attributes.subject
Criteris pel diagnòstic de trastorns de l'expressió escrita

# data[].attributes.body
Els criteris pel diagnòstic de trastorns de l'expressió escrita segons el DSM-IV-TR (APA, 2002) són els següents:

1. Les habilitats per a escriure, avaluades mitjançant proves normalitzades i administrades individualment, són substancialment inferiors al que s’espera per edat cronològica, escolarització i nivell d’intel·ligència.

2. L’alteració en el rendiment de l’expressió escrita interfereix significativament en el rendiment acadèmic o en les activitats de la vida quotidiana que requereixen la realització de textos escrits (per exemple, escriure frases gramaticalment correctes i paràgrafs organitzats).

3. Si existeix un dèficit sensorial, les dificultats en la capacitat d’escriure excedeixen les que habitualment s’hi consideren associades.

# data[].attributes.body
Alba Rodríguez Franch

Ortografia: conjunt de regles i normes que regulen l'escriptura, la qual estableix les regles que determinen l'ús correcte de les lletres i els signes de puntuació (Ruiz, 2016).

Classificació de les ortografies segons el grau de consistència entre els fonemes i les lletres (Llaurado i Tolchinsky, 2014):

Ortografies superficials i transparents: alt grau de consistència.

Ortografies profundes i opaques: baix grau de consistència.

Grafia: símbol amb el qual es representa un so. Vintimilla et al. (2020) ens parlen de la importància del desenvolupament de la grafomotricitat durant l'etapa preescolar per al posterior aprenentatge de l'escriptura.

Patrons grafotàctics: model recurrent relatiu a l'ordre i l'organització de les lletres en les paraules (Treiman, 2018).

# data[].attributes.body
Alba Rodríguez Franch

Andreu (2013) classifica les dificultats en l'escriptura en dos grans blocs:

Mecanismes de planificació: producció de textos desorganitzats, amb poca coherència i cohesió i sense seguir un fil argumental.

Dificultats del llenguatge escrit: aprenentatge deficient de les regles lingüístiques.

Disortografia: errades ortogràfiques

Disgrafia: errades en els grafemes

# data[].attributes.body
Alba Rodríguez Franch

Al programa l'Ofici d'educar de Catalunya Ràdio, al suplement Els millors mètodes per aprendre a llegir i escriure (2021), parlen sobre l'aprenentatge de la lectura i l'escriptura amb docents i mestres, reflexionen sobre diferents mètodes d'aprenentatge (Montessori, Decroly, Pictogrames i Waldorf) i presenten materials diversos.

# data[].attributes.attachment_link.title
Els millors mètodes per aprendre a llegir i escriure - 3Cat

# data[].attributes.attachment_link.description
Decroly, Montessori, Waldorf, Glifing o la pictoescriptura són metodologies que afavoreixen la més que necessària comprensió lectora

# data[].attributes.body
Mar Bellmunt Bofarull

Andreu et al. (2014) remarca alguns conceptes destacables en la lectoescriptura són:

- La disgrafia evolutiva: Són aquelles dificultats d'aprenentatge que sorgeixen en el moment d'assimilar determinats conceptes envers l'escriptura en infants que no tenen cap mena de dificultat o necessitat individual.

- La consciència fonològica: és la capacitat d'identificar els sons que es combinen per formar paraules i posteriorment poder llegir i escriure.

Andreu, LL., Serra, J., Soler, O. y Tolchinsky, L. (2014). Trastorns d'aprenentage de l'escriptura i de les matemàtiques. Fundació Universitat Oberta de Catalunya (FUOC).

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.body
Judit Serra Compte

El nom propi facilita la concentració en els aspectes fonètics de la paraula i no en el que significa. D’aquesta manera, el nom propi funciona moltes vegades com a model d’escriptura per als infants que els permet escriure qualsevol text o paraula (Andreu et al., 2013). De fet, tal i com afirma Teberosky (1998), podríem considerar que l’escriptura del propi nom és la primera forma estable d’escriptura dels infants.

# data[].attributes.headline
Tasca docent: estratègies i atenció educativa

# data[].attributes.subject
Tasca docent: estratègies i atenció educativa

# data[].attributes.body
Judit Serra Compte

La tasca de la figura docent en el procés d’ensenyament i aprenentatge de l’escriptura passa per identificar les necessitats de l’alumnat, tenir en compte la diversitat d’aquest i proporcionar oportunitats per practicar l’escriptura a l’aula.

Així, és vital que la figura docent creï un entorn favorable a l’escriptura i fomentar la diversificació de situacions d’escriptura contextualitzades dins l’aula, és a dir, donar sentit al fet d’escriure. Per altra banda, també és clau afavorir un entorn on es reflexioni sobre el procés d’escriure, és a dir, plantejar situacions que permetin parlar de les pròpies produccions escrites dels infants.

# data[].attributes.body
Judit Serra Compte

Una de les etapes crucials es situa en edats primerenques, durant els primers coneixements de l’escriptura per part dels infants. Precisament aquestes primeres representacions dels infants sobre el que està escrit fan referència a aspectes que no estan directament vinculats amb l’estructura alfabètica del sistema d’escriptura, sinó més aviat amb elements relacionats amb les convencions de l’escriptura (per exemple, l’habilitat de diferenciar entre les formes gràfiques de dibuix i escriptura, saber què fer amb un llibre, o amb un paper i un llapis, etc.). Per tant, en aquesta primera etapa en la qual l’infant encara no sap ni llegir ni escriure, és important proporcionar-li oportunitats de familiaritzar-se amb el material imprès que pot trobar-se al seu entorn més proper, ja que aquest brinda informació sobre la quantitat, la varietat i la combinació de les grafies. A més, això també permet als infants reconèixer el llenguatge que s’escriu i, més endavant, relacionar els segments sonors amb les lletres escrites (Teberosky, 1998).

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.body
Mar Bellmunt Bofarull

En l’aprenentatge de l’escriptura s’ha de tenir en compte l’estimulació que ha pogut rebre l’alumne envers el seu entorn proper. Així doncs, el contacte i les experiències prèvies dels infants envers l’escriptura influiran directament en el desenvolupament dels infants, és per aquesta raó que s’ha de tenir en compte abans de portar a terme qualsevol activitat relacionada amb l’escriptura (Guzmán i Chocontá, 2018).

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara a l'atenció a la diversitat i l'escriptura

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara a l'atenció a la diversitat i l'escriptura

# data[].attributes.body
Judit Serra Compte

Andreu et al. (2013) parlen de com i què avaluar quan es presenta un cas d’un infant amb dificultats en l’escriptura. En primer lloc, els autors destaquen la importància de recopilar informació de l’alumnat que s’està avaluant des d’una vessant ben àmplia, és a dir, des d’aspectes familiars i socials fins a informació relacionada amb la història escolar de l’infant, ja que en la majoria de casos, les dificultats en l’escriptura presenten una història evolutiva que és important tenir en compte i estudiar. Per altra banda, Andreu et al. (2013) també apunten que l’avaluació ha de comprendre no només el producte escrit final sinó també ha de tenir en compte el procés de producció en diferents situacions d’escriptura. A més, un aspecte que també es vol emfatitzar a l’hora d’avaluar cada cas és la motivació i l’autopercepció de l’infant de la seva competència escriptora (Andreu et al., 2013).

# data[].attributes.body
Joan Sentís Gil

En aquest document podreu trobar educacions orientatives per fer front a la diversitat dels infants.

Com podem adaptar tant els materials de les activitats, la metodologia a seguir i la manera en com avaluem els següents casos:

1. Capacitat intel·lectual límit.

2. Discapacitat intel·lectual lleu.

3. Trastorn per dèficit d’atenció amb o sense hiperactivitat (TDAH).

4. Trastorn de l’espectre autista, grau 1 (TEA I-Síndrome d’Asperger).

5. Trastorn específic del llenguatge (TEL). 6. Trastorn de lectura i escriptura (Dislèxia).

7. Trastorn del càlcul (Discalcúlia).

8. Sobredotació intel·lectual.

IES RAMÓN CID. (s.d). Orientacions educatives d'atenció a la diversitat. https://mestreacasa.gva.es/c/document_library/get_file?folderId=500008943811&name=DLFE-2271105.pdf

# data[].attributes.body
Joan Sentís Gil

Teberosky, juntament amb altres persones va realitzar un estudi que relacionava directament la segmentació oral de les paraules amb l'escriptura.

Es va demostrar que entre els cinc i set anys havien progressat notablement amb l'escriptura després de treballar la segmentació. En concret els infants feien una segmentació sil·làbica i no fonèmica i aquesta segmentació és la que utilitzaven posteriorment per escriure.

Tot i això, perquè sigui útil aquesta segmentació, ja sigui sil·làbica o fonètica s'ha de treballar conjuntament amb el reforç de l'escriptura (Teberosky, A. s.d).

# data[].attributes.headline
Tasca docent: estratègies, atenció educativa

# data[].attributes.subject
Tasca docent: estratègies, atenció educativa

# data[].attributes.body
Joan Sentís Gil

Algunes de les tasques del docent que hem de tindre en compte en el procés d'ensenyament de l'aprenentatge de l'escriptura, és posar les condicions adients perquè els infants aprenguin estratègies que els permetin continuar aprenent.

També cal ser un model lingüístic sobretot en el cas dels infants no catalanoparlants, ja que som referents de la seva producció lingüística. Hem de crear situacions que generin curiositat i iniciativa, per potenciar la interacció entre els infants.

Cal adequar les nostres actuacions i estratègies a les característiques de cada cicle i grup d'alumnes. I ens hem d'assegurar que l'aprenentatge que proporcionem sigui significatiu pels infants i els sigui funcional.

# data[].attributes.body
Joan Sentís Gil

La interacció dels infants amb adults que llegeixen i escriuen proporciona models d'acció per imitar, així com el vocabulari per nombrar les accions i objectes amb què es duen a terme.

En la imitació d'escriure, l'infant considera els trets formals més generals de l'escriptura adulta: No introdueix dibuixos, manté certa linealitat, organitza el "text" segons la doble dimensió d'amunt i avall, i fa separacions entre els elements gràfics. (Teberosky, A. s.d).

# data[].attributes.body
Maria Mas Bermejo

Aquesta web d'educació presenta activitats per millorar l'ortografia de l'alumnat a través del mètode visual. Es treballen les paraules més importants per a cada nivell educatiu, tot i que com a mestres podríem adaptar les paraules necessàries al nostre context d'aula. Andreu et al. (2013) exposen els diferents tipus d'errades ortogràfiqeus que poden trobar-se i destaquen que alguns tipus d'errades es poden evitar si l'infant memoritza la forma ortogràfica de la paraula. Per tant, aquestes activitats de memòria visual poden ajudar a reduir les errades ortogràfiques.

Andreu, Ll. [Llorenç], Serra, J.M. [Josep M], Soler, O. [Olga], Tolchinksy, L. [Liliana]. (2013). Trastorns d'aprenentatge de l'escriptura i les matemàtiques. FUOC.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Crèdits

Data

17 de març de 2020

Exercitació lingüística

Resum

La bona o mala ortografia és una predisposició en les persones, que està estretament relacionada amb la memòria visual. Les persones que no disposen de manera innata d'aquesta habilitat, l'han d'exercitar per tal d'activar-la. Per a tal fi, proposem una sèrie d'activitats. Els dictats són una eina molt eficaç per a fixar l'ortografia, sobretot si es fan dictats preparats, dictats de paraules amb alguna dificultat concreta, dictats memorístics... I sobretot, el més important és fer lletrejar les paraules equivocades. Per aconseguir una major eficàcia, cal que lletregin la paraula començant pel final, de manera que no es puguin ajudar de la memòria auditiva, així ens assegurem que funciona la memòria visual.

Eixos de capacitats / Competències

Àrees / Matèries

Llicència d'ús

# data[].attributes.attachment_link.title
Ortografia. Com activar la memòria visual | Aplicació de Recursos al Currículum

# data[].attributes.attachment_link.description
Crèdits Data 17 de març de 2020 Exercitació lingüística Resum La bona o mala ortografia és una predisposició en les persones, que està estretament relacionada amb la memòria visual. Les persones que no disposen de manera innata d'aquesta habilitat, l'han d'exercitar per tal d'activar-la. Per a tal fi, proposem una sèrie d'activitats.

# data[].attributes.body
Maria Mas Bermejo

Aquest blog presenta diverses plantilles que poden ser interessants per treballar diferents tipus de textos i ajudar a l'alumnat en el procés de planificació dels escrits, així com aprendre l'estructura dels diferents tipus de textos que poden trobar-se.

# data[].attributes.attachment_link.description
Materials en format PDF per inspirar l’escriptura de diferents textos: Fitxa fotògraf per fer descripcions de personatges Ens inventem un conte Guió per escriure textos Escrivim sobre u…

# data[].attributes.body
Mar Bellmunt Bofarull

Recurs per a treballar amb l'alumnat amb dificultats en la lecto-escriptura o amb dislèxia d’una forma lúdica i en diferents àrees (Vidal, 2014):

1. Consciència fonològica

2. Correspondència grafema-fonema

3. Reeducació de l’escriptura

4. Consciència sil·làbica / lectura de síl·labes

5. Lectura de frases, sintagmes senzills i lectura global

6. Redacció, ortografia i entonació

Vidal, M. [Mireia]. (2014). Materials, recursos per treballar la dislèxia o dificultats en la lecto-escriptura.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Quan ens trobem davant d'una dislèxia o problemes en l'adquisició de la lecto-escriptura podem treballar un conjunt d'àrees d'una forma lúdica.

Els exercicis a treballar els dividirem en les següents àrees:

1. Consciència fonològica
2. Correspondència grafema-fonema
3. Reeducació de l'escriptura
4. Consciència sil·làbica/ lectura de síl·labes complexes
5. Lectura de frases, sintagmas senzills i lectura global
7. Redacció, ortografia i entonació.

_______________________________________________________________

1. Consciència fonològica (presa de consciència dels sons)

És l'habilitat que permet comprendre les unitats d'una paraula (fonemes i síl·labes) i entendre que cada fonema es troua représentat amb el sue correspondent grafema. Les combinacions dels quals donen lloc a les paraules. El que pretenem és que el nen adquireixi l'habilitat de reconèixer, manipular i canviar els sons d'una paraula perquè pugui veure quin és el resultat. És la base fonamental perquè més endavant hi hagi un correcte aprenentatge del llenguatge escrit.

Podem treballar-la amb exercicis molt simples

- Dir el nombre de sons que composen una paraula.
- Dir una paraula amb un nombre determinat de fonemes.
- Identificar el so pel qual comença una paraula.
- Identificar quin és el tercer so d'una paraula.
- Identificar com queda una paraula després d'afegir/eliminar un fonema.
- Identificar el fonema que s'ha eliminat en una paraula
- Integrar sons. Pronunciar els fonemes aïlladament i esbrinar quina paraula formen. P - a - t - a - t - a
- Identificar el nombre de vegades que apareix un fonema en una paraula.
- Fer rimes

Els exercicis anteriors els podeu practicar a través de jocs de taula i aplicacions per ipad

- Jo aprenc a llegir - Formar paraules Són dos jocs que ajuden a prendre consciència de quin so representa cada lletra. Consta de diverses plantilles en les que el nen ha d'escriure al costat la paraula que representa. És útil per poder treballar els exercicis citats anteriorment de contar, afegir, eliminar fonemes.

- La magia de las palabras. Aplicació per ipad per aprender cada grafia i el seu fonema corresponent. Permet formar paraules i escriture-les correctament.

- Deletrear. Joc de taula per nens de cicle incial de primària. El nen haurà d'escriure la paraula que correspon a cada dibuix. Adquirirà l'habilitat d'associar el correponent grafema amb el seu fonema.

- Dominó de lletres. Joc de taula per nens d'educació infantil. Una forma divertida d'aprendre les lletres de l'abecedari.

- Lectron minitablet ABC. Joc per aprendre l'abecedari, les lletres i a lletrejar.

- Lee paso a paso. Aplicació per ipad en la que el nen ha d'identificar sons, completar paraules amb la síl·laba que falta, contar el número de síl·labes.

- El ahorcado Aplicació per ipad dissenyada per persones que estan aprenent castellà però igualmente útil per nens de cicle inicial. Pots triar diferente categories de paraules i et mostra la traducció en anglès).

- El ahorcado Aplicació per ipad útil per treballar les sons. Podeu jugar en una pissarra fent servir paraules en les que aparegui algun fonema de dificultat. Per exemple: utilitzar paraules amb la "G" de gelat.

- Verbalia Jocs de fo rma r paraules a partir d'unes lletres (amb les lletres de qualsevol joc Scrabble, cubiletras, lletres dun abecedari...)
Piruletras Aplicació per ipad especialmente disenyada per nens amb dislèxia. Treballa tant la consciència fonològica com la sil·làbica té varis nivells de dificultat per treballar amb nens de cicle inicial i mitjà. També hi ha l'opció de poder jugar amb paraules en anglès.

En les següents pàgines trobareu exercicis imprimibles

- Educapeques

- Orientación Andujar
2. Correspondència grafema - fonema

És l'habilitat que permet associar cada so smb la seva lletra. Permet tenir consciència que determinats sons canvien depenent del lloc que ocupen i que alguns sons no es representen sempre amb la mateixa lletra.
- Mostrar cada lletra amb un dibuix i fer el so corresponent. Ex: La "S" amb un dibuix d'una serp.
- Treballar les grafies que corresponen a més d'un so depenent de la lletra que tenen a continuació ("g" i "c")

- Llegir paraules monosíl·labes no complexes.

- Fer lletres amb plastelina.

- Saber el nom i el so de cada lletra.

- Dibuixar les lletres a l'aire i amb els ulls tancats.

- Identificar les lletres amb els ulls tancats. Es poden retallar prèviament amb cartolina o utilitzar lletres de plàstic o d'escuma.

3. Reeducació de l'escriptura

6. Redacció, ortografia i entonació

# data[].attributes.attachment_link.title
MATERIALS, RECURSOS PER TREBALLAR LA DISLÈXIA O DIFICULTATS EN LA LECTO-ESCRIPTURA

# data[].attributes.attachment_link.description
Acompanyament en l'educació del teu fill, tractament de trastorns de l'aprenentatge i del desenvolupament

# data[].attributes.body
Mar Bellmunt Bofarull

Aquesta pàgina web presenta activitats que poden ajudar els infants a descobrir la utilitat de la lectura i l’escriptura i a fomentar el seu interès i motivació en el moment de desenvolupar les diverses activitats.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els nostres contes preferits. De cada conte explicat al grup, el mestre fa una fotocòpia bé de la portada, bé d'un dels dibuixos més representatius i hi posa el títol amb lletra ben clara. Es va fent un llibre que així com va avançant el curs torna més gruixat.

Cançoner. Es fa el mateix amb les cançons que s'aprenen. A cada pàgina hi ha d'haver la lletra de la cançó escrita amb cura, la música perquè es vagin familiaritzant amb l'escriptura musical i un dibuix que faci al·lusió a la cançó. El llibre es va fent cada vegada més gruixat. Els més petits simularan que llegeixen i, a mesura que vagin avançant en la lectura, hi reconeixeran paraules, lletres...

Llibres fets pels infants. Es poden fer de diversos tipus i convé anar-los variant. Exemples:

Cadascú fa una pàgina i després s'ajunten totes. El tema serà comú i el títol se cerca entre tots (exemples: Jo i els meus companys, Els nostres animals preferits, Què serem en ser grans? El llibre de les nostres famílies ...).

Entre tots s'inventa una història o conte i després es reparteixen les escenes perquè cadascú en dibuixi i escrigui una.

Llibre individual de temàtica lliure. Es dóna a cada infant un llibre en blanc, que pot ser molt senzill. L'ha d'anar omplint com li sembli millor i pot demanar ajuda quan en necessiti.

Llibre individual copiat. L'infant pot copiar un llibre o conte que li agradi molt i dibuixar-lo al seu aire. N'hi ha que passen molt de gust de fer-ho.

L'abecedari. Quan l'infant comença a conèixer les lletres pot tenir la sensació que n'hi ha infinites i que no s'acaben mai. Per això a vegades diu sorprès a la mestra "I tu, com és que saps totes les lletres?".

Per això va molt bé tenir un abecedari bonic penjat a l'aula, perquè l'infant vagi veient que ja en sap moltes i que cada vegada n'hi falten menys per aprendre. També el pot consultar quan està escrivint i no recorda com és la lletra que vol posar.

La data. El mestre l'escriurà cada dia al mateix raconet de la pissarra, primer molt breument: dia 1, o dia 2. Així anam repassant els nombres i ens anam fixant en el calendari. Així quan treballem la d (final del volum groc) , ja reconeixeran ben segur que és la "lletra de dia ".

De mica en mica ho anam fent més complicat i posam per exemple "dia 11 de gener". Així aniran reconeixent també els noms dels mesos.

Rètols a l'aula. Tendrem sempre cura de posar els rètols als racons de l'aula, als armaris de material, capses, etc., amb molt bona lletra de manera que els infants els puguin reconèixer.

Notes als pares o altres mestres. Les farem sempre pensant que són un material bàsic de lectura. Si el tema és d'interès del grup, les redactarem entre tots. Si no, les farem igualment ben llegibles, explicarem de què es tracta i provocarem que hi puguin reconèixer algunes paraules.

El text lliure, el diari escolar i la correspondència. Són tres recursos que consideram bàsics en qualsevol treball de llengua i que, estretament enllaçats, constituïren l'aportació original de Celestin Freinet a la modernització de l'escola.

Creiem que utilitzar-los quan els infants aprenen a llegir és una bona manera de motivar-los com difícilment ho podríem fer amb altres recursos.

Us suggerim que repasseu els textos originals per a amarar-vos de l'esperit amb què foren proposades aquestes tècniques i que, a més a més, reflexioneu sobre aquests punts:

Un text lliure és un text lliure. L'infant l'escriu quan vol. No és el mateix una redacció manada o suggerida pel mestre. La feina del mestre és envoltar l'infant dels elements necessaris per a fer probable que vulgui escriure.

La correspondència escolar ha de ser ben planificada per part dels mestres. Entre els grups que estableixen intercanvis hi ha d'haver una certa afinitat de maneres de treballar i un cert compromís de continuïtat.

El treball que en el seu temps feia Freinet amb la impremta i el limògraf, ara el tenim molt facilitat amb la informàtica.

Ús del mirall. És molt útil tenir un mirall a l'aula perquè els infants comprovin com posen la boca i la llengua quan pronuncien cada so.

Joc: Va arribar un vaixell carregat de ...

El mestre diu: "Va arribar un vaixell carregat de ...[p]" (pot dir qualsevol so; en dir els oclusius ha d'anar amb compte de no pronunciar-los amb la vocal neutra).

Llavors els infants han d'anar dient paraules que comencin amb p ( peu, porc, puça, pilota, etc.).

Es tracta d'un exercici fonètic, de cercar paraules que comencin amb un so determinat, no amb una lletra determinada; per tant no tendrem en compte com s'escriuen. Si demanam paraules que comencin per [ʒ], seran vàlides gerro, Jaume, girafa joc...

Jocs amb una pilota. Se'n poden fer diversos. Per exemple, el joc anterior es pot fer també amb una pilota. Tots en rotlo, el mestre tira la pilota a un nin i aquest ha de dir una paraula que comenci amb [p]. Una variant més difícil podria ser que tengui el so enmig o al final.

Una altra variant és que un digui la primera síl·laba d'una paraula i l'altre acabi la paraula.

Amb els jocs de pilota també es pot treballar vocabulari: tirar una pilota i haver de dir: noms de persona, d'animals, de flors, d'aliments...

Classificar objectes, dibuixos... És molt útil tenir a l'aula una bona col·lecció d'objectes petits de tota casta com juguetetes, coses petites d'ús diari que l'infant conegui bé. Se'n pot fer un petit museu que servirà per a moltes activitats i exercicis:

De tota una pila d'objectes, separar els que tenen un so determinat.

D'una pila d'objectes triats a posta de manera que tenguin dos sons molt semblants, l'infant n'haurà de fer dos munts (per exemple: careta, torre, ratolí, cadira, caramel, arena, suro, roda, arròs...).

D'un munt de dibuixos que tenguin un so determinat, separar els que el tenen enmig, al final o al començament d'una paraula. Per exemple: pa, peu, sopa, tap, pota, cap, pera, copa, clip, serp, patata...

Cercar, aprendre i inventar rimes
Per exemple:

Jo sé que na ... té abelles per ses orelles.

Jo sé que en Sebastià cada dia va a nedar.

Avui he vist en Ramon que anava a comprar en es forn.

L'ascensor
Hi ha cinc lletres que viuen a una casa de pisos. Seran fetes amb cartolina i subjectades de manera que es puguin canviar de lloc. A part disposarem d'un ascensor (o de dos o de tres, segons les consonants que ens interessi treballar). Posarem l'ascensor a l'esquerra de les vocals, pujant i davallant, i demanarem "Què dirà si l'ascensor s'atura aquí?", "I si s'atura aquí?", "On l'hem d'aturar perquè digui pi?" etc.

També podem posar l'ascensor a la dreta de les vocals per a treballar les síl·labes inverses: en, un, es ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Activitats que ajuden a descobrir la utilitat de la lectura i l'escriptura

# data[].attributes.attachment_link.description
Els nostres contes preferits. De cada conte explicat al grup, el mestre fa una fotocòpia bé de la portada, bé d'un dels dibuixos més representatius i hi posa el títol amb lletra ben clara. Es va fent un llibre que així com va avançant el curs torna més gruixat. Cançoner.

# data[].attributes.body
Mar Bellmunt Bofarull

Aquesta pàgina web ofereix diverses activitats perquè els infants les puguin portar a terme a l'estiu, durant les vacances escolars, i d'aquesta manera se'ls pugui motivar per seguir en contacte amb aquells coneixements apresos al llarg del curs (Tekman, 2023).

Tekman. (2023). Primària: activitats de llengües i literatura i recomanacions per a l'estiu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Primària: activitats de llengües i literatura i recomanacions per a l’estiu

# data[].attributes.attachment_link.description
Ja és aquí l’estiu! Aquestes són les nostres propostes d’activitats de llengües i literatura per amenitzar les vostres tardes estivals en família.

# data[].attributes.headline
Tasca docent: estratègies, atenció educativa

# data[].attributes.subject
Tasca docent: estratègies, atenció educativa

# data[].attributes.body
Marina Mas Rodriguez

Com ja sabem, la tasca docent és imprescindible en el procés d'aprenentatge de l'alumnat, sobretot en aconseguir donar les millors eines i recursos per garantir l'èxit en qualsevol aprenentatge.

El document d'Andreu i Barrachina ( 2020), on esmenta algunes estratègies que el professor pot proporcionar al seu alumnat en l'aprenentatge de la lectura i l'escriptura:

Estratègies bàsiques de comprensió: ·Rellegir els fragments que no s'han acabat d'entendre.

• Reduir la velocitat de lectura per tal de fer una lectura més profunda i detallada del text o

• Avançar-se en la lectura quan hi ha algun fragment o passatge poc rellevant o molt reiteratiu.

Estratègies per a ensenyar vocabulari:

• Fomentar una lectura àmplia.

• Exposar els alumnes a llengua oral d'alta qualitat.

• Promoure la consciència de les paraules. • Ensenyar directament el significat de paraules.

• Ensenyar estratègies d'aprenentatge de paraules independents, inclòs l'ús de claus de context, l'ús de parts de paraules i l'ús eficient del diccionari.

Estratègies metacognitives:

• La planificació: anticipar informació sobre el text abans de llegir-lo.

• El monitoratge: Estratègies que s'utilitzen durant la lectura per a supervisar si el que el que s'està entenent és correcte.

• L'avaluació: Són estratègies que s'empren un cop acabada la lectura i que permeten fer una síntesi dels continguts i una valoració sobre el text.

# data[].attributes.body
Laura Puertas Vicetto

El procés d’aprenentatge de l’escriptura comprèn diferents fases. A continuació presentaré aquelles per les quals passen els infants entre quatre i set anys per arribar al nivell d’escriptura alfabètica.

Escriure com a imitació de l’“acte d’escriure”: L’infant considera els trets formals de l’escriptura, i quan “escriu” ho fa seguint certa linealitat, sense dibuixos, organitzant el text i fent separacions entre els elements gràfics.

Escriptures diferenciades: Els infants reprodueixen les propietats formals dels textos escrits. Així, doncs, trobem que en aquesta etapa els infants ja comencen a fer símbols que es poden relacionar amb diferents lletres, o que ho pretenen ser, tenint una relació més directa pel que fa a l’escriptura. Té en compte la linealitat, unió i discontinuïtat dels signes, que hi hagi varietat interna i la consideració d’algunes qualitats específiques de l’escriptura.

Escriptures sil·làbiques:  L’infant comença a establir una relació entre les grafies i els aspectes sonors sublèxics de la paraula. En aquesta etapa, l’infant separa les paraules que vol escriure en les seves síl·labes, i relaciona cada una amb una lletra, que serà la que escriurà i representarà.

Escriptures sil·labicoalfabètiques: En aquesta etapa, més avançada que l’anterior, els infants no només relacionen cada síl·laba amb una lletra, sinó que aquesta té relació amb les que estan dintre la separació sil·làbica i, alhora, afegeixen consonants que precedeixen o succeeixen la síl·laba. Tot i això, a l’hora d’escriure, la quantitat de lletres és inferior al nombre de consonants i vocals de la paraula escrita de manera exhaustiva.

Escriptures alfabètiques: Trobem que ja hi ha una correspondència alfabètica exhaustiva, a cada consonant i vocal de la paraula li correspon una lletra, tot i que això no vol dir explícitament que es dugui a terme una escriptura ortogràficament convencional, deixant pas a omissions de lletres, unions de paraules i ús de lletres alternatives.

Teberosky, A. (S.D.) L’aprenentatge i l’ensenyament de l’escriptura... ... i el llenguatge escrit. Universitat Oberta de Catalunya.

# data[].attributes.body
Marina Mas Rodriguez

Segons esmenta Andreu i Barrachina ( 2020), l'infant aprèn a llegir en tres etapes (logogràfica, alfabètica i ortogràfica).

Per altra banda, tal i com esmenta Teberosky ( A.s.d) les etapes de l'escriptura serien:

Escriptura presil·làbica: Etapa dels gargots on seguidament son capaços de reproduir lletres per imitació sense saber el que vol dir.

Escriptura sil·làbica: Relacionar els sons de les paraules amb el seu grafisme, encara que en general representen lletres soltes.

Escriptura sil·làbico-alfabètica : Escriuen algunes paraules saltant-se alguna lletra.

Escriptura alfabètica: Escriuen paraules senceres segons el seu so, però no tenen coneixements ortogràfics.

Escriptura ortogràfica: Llegixen paraules de forma global.

# data[].attributes.body
Laura Puertas Vicetto

A continuació us deixo un seguit de paraules clau que, per una banda, crec que estan directament relacionades amb el fet de l’escriptura i durant les lectures les podem llegir repetides vegades i, per l’altra banda, també adjunto aquelles que m’han costat més d’entendre i que, per tant, poder tenir la definició aquí pot ajudar a reconèixer millor el significat de les paraules.

Fonologia: Tot i que és la ciència que estudia la relació entre les paraules i el seu so, quan parlem de fonologia d’una paraula ens referim a com sona aquesta.

Ortografia: Conjunt de normes que regulen la forma correcta d'escriure les paraules d'una llengua, incloent-hi aspectes com la grafia, l'accentuació i la puntuació.

Escriptura: És el procés de representar idees, pensaments o informació mitjançant l'ús de símbols, com ara lletres, números o signes, en un suport físic o digital.

Coneixement metalingüístic: Capacitat de reflexionar sobre el mateix llenguatge i comprendre les seves regles, estructures i usos.

Morfema: Unitat fònica més petita portadora de sentit. Ex: Retorn té dos morfemes, re (de nou) i torn (tornat). Gat només en té un, perquè no es pot descompondre en unitats més petites amb sentit.

# data[].attributes.body
Laura Puertas Vicetto

Us proposo una pàgina web on hi ha conjunt de jocs per treballar la lectura i l’escriptura, amb la seva definició. També es poden classificar segons les àrees de desenvolupament que es vulguin treballar. Els jocs, però, són de pagament, ja que són físics.

https://www.jugarijugar.com/ca/174-jocs-de-llenguatge-i-escriptura

També, en aquesta pàgina web de l’escola Vedruna, podem trobar recursos, que estaven destinats per a l’època del confinament, però que es poden adaptar a l’aula i utilitzar-los per fomentar l’escriptura.

https://vedrunaartes.cat/jocs-per-llegir-escriure-i-divertir-se-confinats/

En aquest trobareu, recursos en línia per treballar la lectura i l’escriptura fent servir les TIC.

https://www.symbaloo.com/mix/lectoescripturaonline?lang=CA

Finalment, aquesta pàgina web ofereix diferents recursos per treballar l’escriptura, tant digitals com físics, oferint un ventall molt ampli d’activitats.

https://xtec.gencat.cat/ca/curriculum/sep/lectura-escriptura/activilie/

# data[].attributes.body
Laura Puertas Vicetto

Aquesta pàgina web podreu trobar moltes idees interessants, ja que és un espai on compartir propostes docents, tenint en compte que siguin de qualitat i estiguin relacionades amb les competències bàsiques. En aquesta, es pot fer una cerca exhaustiva, decidint quin cicle es vol treballar, quin àmbit, quin aspecte… permetent una cerca molt acurada.

És, doncs, una pàgina interessant, no només per treballar l'escriptura, sinó per tenir-la present com a docent i poder fer cerques de diferents matèries.

https://apliense.xtec.cat/arc/

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.body
Laura Puertas Vicetto

Els infants comencen el procés d’escriptura molt abans de començar a escriure tal com ho entenem, i és que des de ben petits, els infants van rebent informacions sobre el que els envolta, i sobre el significat de les paraules.

Així doncs, és important remarcar que aquests primers tres anys són molt importants pel que fa al desenvolupament posterior de l’infant, i és notòria la diferència entre el desenvolupament d’un infant el qual ha tingut un ambient que promogui el desenvolupament del llenguatge i el que no.

Tanmateix, també és important promoure un contacte agradable, oportú i pertinent a l'escriptura des de ben petits, ja que no és només un procés perceptiu i motor, sinó que està estretament relacionat amb el llenguatge i la percepció que en tenen els infants.

Guzmán, R. Julia., & Chocontá, Johanna. (2018). Desarrollo infantil y escritura : vínculos entre infancia, cultura y pensamiento / Rosa Julia Guzmán, Johanna Chocontá. Universidad de La Sabana.

# data[].attributes.body
Maria Mas Bermejo

Ortografia natural: associació única entre fonemes i grafies. Errades: omissions de lletres, inversions, addicions ... Fa referència a la ruta fonològica.

Ortografia arbitrària i reglada: ortografia que es regeix per les normes i excepcions de la llengua. Ex: majúscula inicial, plurals, b/v ... Errades: mala aplicació de les normes ortogràfiques.

Errades fonogràfiques: causades per una manca de correspondència entre lletra i so.

Errades morfològiques: referents a la incorrecció de sufixos o prefixos.

Errades ortogràfiques: manca d’aplicació de les regles.

Errades lèxiques: quan la forma ortogràfica de la paraula no ha estat emmagatzemada correctament (lèxic ortogràfic, ruta lèxica). Són les més difícils de reduir.

Tolchinsky, L. [Liliana]. (2013). L’aprenentatge de l’escriptura i les seves diﬁcultats. A Andreu, Ll.; Serra, J.M.; Soler, O. i Tolchinsky, L. (2013), Trastorns d’aprenentatge de l’escriptura i de les matemàtiques (pp. 33-119). FUOC

Generalitat de Catalunya (2015). Avaluació de l'escriptura en els primers nivells d'escolarització. Departament d'Ensenyament.

# data[].attributes.headline
Preparació per a l’aprenentatge de l’escriptura

# data[].attributes.subject
Preparació per a l’aprenentatge de l’escriptura

# data[].attributes.body
Eva Coy

Per iniciar i preparar l’aprenentatge dels infants en l’escriptura cal que tinguem en compte els següents aspectes:

L’infant ha de tenir una bona postura quan s’asseu a la cadira, els seus peus han de tocar a terra i la taula i la cadira han de tenir una alçada adequada per l’infant.

El full ha d’estar centrat, situat a uns 30 cm.

Hem d’ensenyar a subjectar el llapis de manera correcta, sense que l’agafin ni massa a prop de la punta ni massa lluny. Assegurar-nos que no fan més pressió de la que haurien de fer.

Iniciar als infants amb exercicis pregràfics, de motricitat gruixuda i de grafomotricitat fina per obtenir control sobre els moviments necessaris per poder aprendre a escriure les lletres. Fer traços al voltant d’obstacles, fer sanefes, retallar, enganxar, pintar...

Començar a ensenyar-los a escriure les lletres majúscules, són més senzilles d’escriure i afavoreixen la seva llegibilitat

# data[].attributes.headline
Etapes en l’aprenentatge de l’escriptura manual

# data[].attributes.subject
Etapes en l’aprenentatge de l’escriptura manual

# data[].attributes.body
Eva Coy

Etapa precal·ligràfica: s'inicia quan l'infant entén que és escriure (4-5 anys). Les lletres que escriu tenen una mida molt gran i irregular, a vegades escriuen les lletres del revés. Realitzen moviments en l'aire que deixen traçat al full.

Etapa cal·ligràfica: l'infant aprèn a escriure les lletres d'una manera sistemàtica. Coneixen el nom i la forma de les lletres, la fluïdesa a l'hora d'escriure augmenta. Comencen a escriure les lletres en un sol traç.

Etapa postcal·ligràfica: 10 anys. Els infants ja han assolit la fluïdesa de l'escriptura. Rapidesa en l'execució i domini en el traç. Control del traç proactiu (programen els moviments abans d'escriure) i retroactiu (controlen la posició, línies i punts).

# data[].attributes.body
Maria Mas Bermejo

FITXES PER PENSAR: orientacions sobre el procés de producció dels textos a mode d'autoinstruccions. Ajuden a aprendre a pensar i reflexionar abans d'escriure per tal d'internalitzar el procés de producció de textos.

Es poden crear fitxes per a diversos tipus de textos i l'alumnat les pot tenir a l'aula com a suport. És un recurs que pot afavorir l'aprenentatge dels infants amb dificultats, però també a tot l'alumnat del grup-classe.

Andreu et al. (2013) exposen que hi ha alumnes amb dificultats generals en la producció de textos i aquesta és una de les estratègies d'intervenció que també exposen per millorar el desenvolupament de la competència escrita.

Andreu, Ll. [Llorenç], Serra, J.M. [Josep M], Soler, O. [Olga], Tolchinksy, L. [Liliana]. (2013). Trastorns d'aprenentatge de l'escriptura i les matemàtiques. FUOC.

# data[].attributes.body
Maria Mas Bermejo

DISLÈXIA

Tal com exposa Tolchinsky (2013), la dislèxia comporta dificultats ortogràfiques, entre d'altres. A més, les dificultats d'automatització del procés de descodificació (ruta fonològica) impedeixen consolidar el lèxic ortogràfic mental per poder identificar errades ortogràfiques. És a dir, la recuperació lèxica es troba afectada i l'alumnat amb dislèxia sovint aplica un mètode fonètic (conversió grafema-fonema) que comporta més errades ortogràfiques (Ventura et al., 2004).

Per tant, cal tenir en compte l'esforç que suposa l'ortografia per l'alumnat amb dislèxia, ja que hi dediquen molts recursos cognitius (atenció, memòria ...).

La composició de textos, doncs, resulta molt costosa perquè hi ha molts aspectes que requereixen molt d'esforç degut a les seves dificultats: planificació, generació d'idees, traç, ortografia ...

És important tenir-ho en compte a l'hora de planificar activitats i avaluar per tal de no perjudicar la seva autoestima i motivació.

Tolchinsky, L. [Liliana]. (2013). L’aprenentatge de l’escriptura i les seves diﬁcultats. A Andreu, Ll.; Serra, J.M.; Soler, O. i Tolchinsky, L. (2013). Trastorns d’aprenentatge de l’escriptura i de les matemàtiques (pp. 33-119). Barcelona: UOC

Ventura, M.; Martí, Y.; Pechoabierto, N. i Gil, J.M. (2004). Qué es y cómo afrontar el trastorno de expresión escrita: orientaciones prácticas. A Jornades de Foment de la Investigació. Universitat Jaume I.

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara a l'infant

# data[].attributes.body
Maria Mas Bermejo

GRAFOMOTRICITAT

L'aprenentatge de l'escriptura inclou l'aprenentatge grafomotor (Soler, 2013). Tal com exposen López i Ribera (2016), aquest aprenentatge requereix habilitats psicomotrius com l'esquema corporal, motricitat fina, dominància lateral, orientació espacial ... Concretament, a l'etapa de primària cal centrar-se en: to muscular, relaxació, postura corporal, prensió, pressió. Són aspectes que influeixen en el traç de l'escriptura.

Cal tenir en compte també que la lletra d’impremta és més senzilla per a l’alumnat amb dificultats psicomotrius (Ribera, 2016).

L'alumnat amb disgrafia motora pot tenir dèficits psicomotors d'origen divers (Soler, 2013):

Problemes de tonicitat (hipertònic/ hipotònic). La causa més freqüent.

Dificultats de motricitat fina.

Problemes de coordinació oculomanual.

Dificultats espacials (lateralització).

Factors temperamentals i de personalitat.

Factors educatius i mals hàbits.

López, S. [Samuel] i Ribera, P. [Paulina]. (2016). Los aspectos motores de la actividad gráfica y su educación. Aula, 255, 17-21.

Ribera, P. [Paulina]. (2016). El grafismo en primaria Educación y prevención de dificultades en el aprendizaje. Aula, 255, 26-30.

Soler, O. [Olga]. (2013). Dificultats en l'aprenentatge grafomotor de l'escriptura. A LL. [Llorenç] Andreu, J.M. [Josep M.]. Serra, O. [Olga] Soler i L. [Liliana] Tolchinsky (2013), Trastorns d’aprenentatge de l’escriptura i de les matemàtiques. FUOC.

# data[].attributes.body
Alba Rodríguez Franch

Segons Del Río i Teberosky (2003) les condicions per assolir la competència lletrada són:

1. Que els infants siguin lectors.

2. Que consultin els objectes escrits del seu entorn.

3. Que se'ls presentin models convencionals.

En aquest sentit, la reescriptura és un mètode que els permet millorar la competència lletrada a partir d'un text-model generatiu. Així, doncs, s'entén per reescriptura la imitació de models on es respecta l'organització i les estructures del text-model.

# data[].attributes.headline
Etapes en l'aprenentatge de l'escriptura manual

# data[].attributes.subject
Etapes en l'aprenentatge de l'escriptura manual

# data[].attributes.body
Adela Rodríguez Tapias

Abans de programar qualsevol intervenció relacionada amb l'escriptura, cal conèixer en quina de les etapes descrites per Ajuriaguerra (1971, a Soler, 2013) es troba l'alumnat. Aquestes son les següents:

etapa precal·ligràfica: Es situa entorn als 4- 5 anys. Els infants saben que el que estan fent és escriure lletres i no dibuixar. Les grafies es caracteritzen per ser de mida gran, irregular i posició erràtica.

etapa cal·ligràfica: els infants coneixen les grafies i com realitzar-les de forma interna. Aquesta és una fase de consolidació d'aquests coneixements. A l'inici, les lletres poden ser grans i abonyegades i el traç es realitza poc a poc.

etapa postcal·ligràfica: Aquesta etapa es centra en la rapidesa de l'execució, ja que ja controlen el traç. Alguns autors la situen al voltants dels 10 anys, altres dels 12.

Soler, O. [Olga]. (2013). Dificultats en l’aprenentatge grafomotor de l’escriptura. A Ll. [Llorenç] Andreu, J.M. [Josep M] Serra, O. [Olga] Soler i L. [Liliana]. Tolchinksy (2013). Trastorns d'aprenentatge de l'escriptura i les matemàtiques, 121-173. [recurs textual d’aprenentatge]. FUOC.

# data[].attributes.body
Adela Rodríguez Tapias

NESE = Terme que engloba aquelles necessitats que poden presentar els alumnes en atenció a la diversitat.

Inclou situacions d’alta capacitat, d’alumnes diagnosticats amb TEA, necessitats derivades de trastorns mentals, trastorn greu de la conducta, discapacitat física, discapacitat intel·lectual, pluridiscapacitat, discapacitat visual, auditiva, trastorn de l'aprenentatge i comunicació o de desavantatge educatiu

Generalitat de Catalunya, departament d’Educació (2023)

XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya

. Diversitat i inclusió.

https://xtec.gencat.cat/ca/curriculum/diversitat-i-inclusio/

# data[].attributes.body
Adela Rodríguez Tapias

Comorbiditat = D’acord amb la definició donada al recurs digital Optimot , la comorbiditat consisteix en la coincidència en una mateixa persona d’un o més problemes de salut relacionats amb un altre però anterior en el temps, de caràcter crònic.

# data[].attributes.body
Anna Padró Busquets

En aquesta pàgina hi podem trobar diversos recursos digitals enfocats a l'aprenentatge de l'escriptura, classificats segons l'edat i la llengua. En aquest cas, estan indicats per aplicar-los en una aula d'acollida d'una escola, ja que permetrà ensenyar a l'alumnat a treballar els aspectes principals de l'escriptura de la llengua catalana i així garantir-los una educació inclusiva.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En aquest espai hi ha un recull de recursos per treballar amb l'alumnat de l'aula d'acollida amb l'objectiu de facilitar el seu itinerari educatiu i garantir l'aprenentatge intensiu de la llengua dins els marc d'una escola inclusiva.

# data[].attributes.attachment_link.title
ELIC SE Baix Llobregat 3 - Aula d'Acollida

# data[].attributes.attachment_link.description
Materials i recursos en l'àmbit de les aules d'acollida.

# data[].attributes.body
Anna Padró Busquets

En aquesta pàgina web hi podem trobar diferents recursos per imprimir classificats segons l'àrea, el cicle i el tipus que poden ser útils per fer-los servir amb l'alumnat a l'aula i desenvolupar les diferents etapes de l'escriptura i l'expressió escrita. Trobo que són molt interessants perquè, a més de ser recursos que es poden utilitzar directament (alguns són gratuïts i d'altres s'han de comprar, però són bastant econòmics), poden proporcionar idees sobre materials per treballar amb els infants i que cada docent els adapti a les seves necessitats del seu grup.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ops! No hemos encontrado nada que cumpla con los criterios seleccionados.

Ops! No hemos encontrado nada que cumpla con los criterios seleccionados.

Ops! No hemos encontrado nada que cumpla con los criterios seleccionados.

# data[].attributes.body
Nàdia Sánchez Marcos

Hola companys/es, fa temps que soc seguidora de diversos comptes d'Instagram que es dediquen al món de l'educació i que ens faciliten materials didàctics o idees per poder dur a terme amb els i les infants. A continuació, vull destacar i compartir amb vosaltres un compte d'una noia que es diu Elena, i que el seu usuari d'Instagram és l'aula de apoyo, aquí podreu trobar moltes propostes i diversitat d'apartats com, ara bé; reflexions, llibres, DEA, TEA, creativitat, intervencions, jocs, espais, entre d'altres. Considero que és un compte molt enriquidor i que us pot servir.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hace poco Instagram anunciaba que ya supera los 700 millones de usuarios al mes, duplicando de este modo el número de usuarios en tan solo dos años. ¡No está nada mal! Dejando a un lado la polémica sobre si Instagram está "copiando" las principales características de Snapchat, lo cierto es que esta red social está cada vez más en auge.

Y es que en Instagram no solamente están los adolescentes. Cada vez son más los profesores que comparten recursos, ideas y anécdotas a través de fotografías, imágenes y pequeños vídeos donde muestran algunos fragmentos de su día a día. También existe una gran comunidad de madres compartiendo ideas, trucos y experiencias, cosa que a una mamá primeriza como yo le ha venido fenomenal conocer su existencia 🙂 Pero éste es otro tema del que hablaremos más adelante, pues merece un post a parte. Hoy nos centramos en cuentas de Instagram para docentes.

15 cuentas de Instagram para profesores:

1. cristic2day

En esta cuenta de Instagram puedes encontrar información sobre disciplina positiva, educación consciente y respetuosa, juegos educativos para los más pequeños, manualidades, DIY y otros temas relacionados con la educación, maternidad y crianza.

Cuenta de Instagram: cristic

2. Recursos para profesores

En esta cuenta de Instagram encontrarás recursos educativos, herramientas TIC, herramientas para aplicar la disciplina positiva en el aula, juegos educativos y ¡mucho más!

Cuenta de Instagram: Recursos para profesores

3. Maestra de pueblo

Con mucho humor y un toque de ironía, esta maestra refleja la realidad de los docentes.

Cuenta de Instagram: Maestra de pueblo

4. Thinks for kids

Raúl Bermejo es maestro y neuropsicólogo. En su cuenta comparte manualidades creativas para el aula, frases educativas, juegos didácticos y mucho más.

Cuenta de Instagram: Thinks for kids

5. Ayuda para maestros

En la cuenta de Instagram de Manu Velasco encontrarás infografías, recursos e ideas para aplicar en el aula. Tiene un gran abanico de herramientas de evaluación, aplicaciones para gamificación en el aula, juegos educativos para aprender jugando, recomendaciones de libros infantiles, frases motivacionales y memes relacionados con la educación.

Cuenta de Instagram: Ayuda para maestros

6. El tarro de idiomas

Laura es la autora de esta cuenta de Instagram. Es profesora de Secundaria y comparte recursos educativos para las clases, consejos, ideas y reflexiones sobre la enseñanza.

Cuenta de Instagram: El tarrio de idiomas

7. Entre nubes especiales

Paola comparte reseñas de libros para niños, juegos didácticos, manualidades, diy e ideas creativas para el aula.

Cuenta de Instagram: Entre nubes especiales

Judith está detrás de esta cuenta donde encontrarás reseñas de libros infantiles, actividades, ideas, recursos y manualidades infantiles.

Cuenta de Instagram: Club peques lectores

9. Blog de un maestro

Pedro está al frente de esta cuenta de Instagram para docentes.. Comparte ideas y experiencias para la enseñanza

Cuenta de Instagram: Blog de un maestro

10. Profes en apuros

Ideas y recursos para el aula, además de memes relacionados con los profesores.

Cuenta de Instagram: Profes en apuros

11. Maestros audición y lenguaje

Eugenia es maestra de Primaria, AL y PT. En su cuenta comparte materiales didácticos, manualidades, diy y recursos TIC.

Cuenta de Instagram: Maestros audición y lenguaje

12. Three ways to teach

Las tres profesoras que llevan esta cuenta de Instagram comparten ideas, materiales y recursos para aprender jugando.

Cuenta de Instagram: 3 ways 2 teach

13. Aula de apoyo

En la cuenta de Elena descubrirás recursos, manualidades e ideas creativas para el aula.

Cuenta de Instagram: Aula de apoyo

14. Apples and abc's

Michelle es una educadora de infantil que comparte manualidades, ideas y recursos para la clase.

Cuenta de Instagram: Apples and abc's

15. Teaching humor

En esta cuenta de Instagram en inglés encontrarás memes irónicos sobre el mundo educativo.

Cuenta de Instagram: Teaching humor

¿Conocías estas cuentas de Instagram? ¿Recomendarías alguna otra?

[Tweet "15 cuentas de Instagram para profesores"]

# data[].attributes.attachment_link.description
Cada vez son más los profesores que comparten recursos, ideas y anécdotas a través de fotografías, imágenes y pequeños vídeos donde muestran algunos fragmentos de su día a día. Hoy te traigo 15 cuentas de Instagram para docentes.

# data[].attributes.headline
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.subject
Aspectes a tenir en compte de cara l'infant

# data[].attributes.body
Nàdia Sánchez Marcos

La coeducació: La coeducació engloba el terme d'escola mixta i per aquest motiu, les autores (Hidalgo-Urtiaga, 2022; Subirats, 2017), comenten que l'escola mixta forma part de tot el que genera la coeducació, però que és tan sols un primer pas per al canvi que s'ha de produir en la societat perquè la coeducació en si, engloba molts més aspectes. La diferència entre ambdues, és que, la coeducació és una acció educadora que treballa per tal de garantir la igualtat d'oportunitats entre dones i homes, evitant així tota mena d'estereotips sexistes i homofòbics entre d'altre tipus de discriminació per raó de sexe, identitat de gènere o orientació sexual, tenint en compte també altres condicions com ara, situacions de discriminació per capacitats diverses, l'origen, la cultura o la classe social. En canvi, l'escola mixta no fa segregació per sexe, però sí que ens podem trobar amb estereotips de gènere i implantació de valors que diferencien els homes de les dones.

Referències Bibliogràfiques: Hidalgo-Hurtiaga, A. (2022). La pràctica docent coeducativa: trajectòria, reptes i recursos. [Recurs d’aprenentatge. [Recurs d’aprenentatge PID_00288895]. Universitat Oberta de Catalunya. http://cvapp.uoc.edu/autors/MostraPDFMaterialAction.do?id=288894

# data[].attributes.body
Adela Rodríguez Tapias

El gènere del discurs es refereix a les diferents esferes comunicatives en les que pot donar-se un text. És important conèixer quins són els gèneres més adequats per treballar la producció escrita de textos segons el nivell cognitiu de l'alumnat a qui va dirigida l'activitat que volem programar.

Andreu Ll. [Llorenç], Serra, J.M. [Josep M], Soler, O [Olga]`i Tolchinksy L. [Liliana].

(2013). Trastorns d'aprenentatge de l'escriptura i les matemàtiques, 33-121. [recurs textual d’aprenentatge]. FUOC.