# data[].attributes.body
Govern i organització política

Rei/Emperador: màxima autoritat política i militar (ex. Carlemany).

Comtats i ducats: territoris governats per comtes i ducs, nomenats pel rei.

Missi Dominici: agents reials que controlaven els comtes.

Església: aliada clau que legitimava el poder dels carolingis.

Administració descentralitzada: el rei delegava el poder per controlar un territori molt gran.

# data[].attributes.body
Govern i organització política

Emperador: màxim poder polític, militar i religiós.

Administració centralitzada amb funcionaris.

Temes: províncies governades per estrategs.

Església ortodoxa sota control imperial.

# data[].attributes.body
Govern i organització política

Els visigots tenien una monarquia, amb un rei escollit per nobles i bisbes.

El rei governava amb l’ajuda d’assemblees de nobles i eclesiàstics.

Van crear un codi legal que unificava les lleis visigodes i romanes.

El territori s’organitzava en comtats dirigits per comtes.

# data[].attributes.body
Cultura: renaixement carolingi, escriptura carolina, escoles i còpia de manuscrits.

Societat: noblesa, clergat i camperols; forta influència de l’Església; societat basada en la terra.

# data[].attributes.body
Renaixement carolingi: recuperació i preservació de la cultura clàssica.

Escriptura carolina: millor lectura i còpia de textos.

Organització política: base per al feudalisme.

# data[].attributes.body
Societat visigoda: Nobles guerrers i clergat amb poder.

Majoria camperols lliures o siervs.

Família patriarcal i important.

Cultura visigoda: Inicialment arrians, després catòlics.

Ús del llatí i llengua gòtica.

Codi legal Lex Visigothorum.

Economia basada en agricultura i ramaderia.

# data[].attributes.body
768: Carlemany es converteix en rei dels francs.

800: Carlemany és coronat emperador pel papa Lleó III a Roma.

843: Tractat de Verdun, que divideix l’Imperi Carolingi entre els tres fills de Lluís el Pietós.

987: Fi de la dinastia carolíngia a França amb l’ascens dels Capets.

# data[].attributes.body
Codi legal: Lex Visigothorum, que va unificar i adaptar lleis romanes i germàniques.

Unificació religiosa: Conversió al catolicisme, que va facilitar la integració cultural.

Influència en l’arquitectura: Combinació d’estils romans i germànics en esglésies i fortaleses.

Herència cultural: Preservació i transmissió de tradicions germàniques a la península Ibèrica.

# data[].attributes.body
Cultura: art bizantí, herència romana i cristiana, ús del grec.

Societat: emperador, noblesa, clergat i poble; Església ortodoxa molt influent.

# data[].attributes.body
Conservació cultura romana i grega.

Art (mosaics, icones).

Codi de Justinià (dret).

# data[].attributes.body
330: Constantinoble, capital.

Justinià: codificació del dret.

1054: Cisma de l’Església.

1453: Caiguda de Constantinoble.

# data[].attributes.body
410 – Els visigots, liderats per Alaric, saquegen Roma.

507 – Perden Tolosa i es traslladen a la península Ibèrica.

589 – El rei Recared I converteix el regne al cristianisme catòlic.

VII segle – Es crea el Liber Iudiciorum, codi legal visigot.

711 – Els musulmans derrotin els visigots a la batalla de Guadalete, acabant el seu regne.

# data[].attributes.body
Enciclopèdia.cat

Wikipedia

Institut Nova Història

History of Spain

National Geographic

Presentació

Universitat de Alcalá

# data[].attributes.body
- Carolingis: En la societat i cultura, manca l'economia.

Bizantins: en la societat i cultura, manca l'economia.

Nota: 10/12=8'3