# data[].attributes.body
Oman substanssiosaamisen kehittyminen

Osallista työelämää

kysy

työelämä/yrittäjät haluavat osallistua

ja kertoa omaa tarinaa

Säilytä omat arvot - ole esillä työelämälle

aitous

Osallista myös korkeakouluopiskelijoita

kannustaminen jatko-opintoihin

kannustaminen yrittäjyyteen

Helpottaa omaa tekemistä ja tuo vahvistusta opetukseen

Asiakas = opiskelija Kohderyhmä = työelämä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntayhtymässä toimii yhteensä 15 eri alue- tai alakohtaista jaostoa, joihin kuntayhtymän johtaja kutsuu tarpeellisen määrän jäseniä. Kukin jaosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan.

# data[].attributes.body
monimuotoisuuden huomioiminen

erilaisten työpaikkojen kartoitus

erilaiset työpaikat/työpajat

Ekocenter, kolmituote, Steissi, yhdistykset

# data[].attributes.attachment_link.description
Salon Ekocenter, Salo. 2 040 tykkäystä · 48 puhuu tästä · 99 oli täällä. Kierrätysmyymälä

# data[].attributes.headline
Selkeyttä ohjauksiin - konkreettisia työkaluja yhteistyössä työelämän kanssa

# data[].attributes.subject
Selkeyttä ohjauksiin - konkreettisia työkaluja yhteistyössä työelämän kanssa

# data[].attributes.body
TUPA-hanke

tulossa myös muille aloille

# data[].attributes.attachment_caption
Kuva lainattu kauppakeskus Plazan sivuilta

# data[].attributes.headline
Erilaisia yhteistöitä läheisten kauppakeskusten ja kauppakeskittymien kanssa - Plaza

# data[].attributes.subject
Erilaisia yhteistöitä läheisten kauppakeskusten ja kauppakeskittymien kanssa - Plaza

# data[].attributes.body
Häikivät päivät - markkinoinnin ideointia

Joulun avaus - valokuvausseinä toteutus (tulossa)

Halloween somistuskisa

Yritysvierailu - kauppakeskusjohtaja Anne Kitula

# data[].attributes.body
Kouluvierailut

Mahdollistettu oppisopimukset - selkeä prosessi

Lito goes SSO 2023-2024

Amis goes SSO 2025?

Säännöllinen yhteistyö ja tapaamiset

osallistuminen tärkeää

Kannattavat Jotpa hanketta

moduulit 1. ja 5.

# data[].attributes.body
"Nuoret" miehet yrittää - tarinoita nuorena aloittaneista yrittäjistä

Sisartapahtuma - Naiset johtaa (Maija Terho)

# data[].attributes.headline
Kehitteillä työkalu oppilaitoksen ja yritysten välille

# data[].attributes.subject
Kehitteillä työkalu oppilaitoksen ja yritysten välille

# data[].attributes.body
Reaaliaikainen tilanne

Ammattitaitovaatimukset - työtehtävät

Työpaikkailmoitukset - viestintäkanava

# data[].attributes.body
"Riittävätkö jatkossa työssä oppimisen paikat kaikilla alueilla ja riittävä ohjaus?

Yleensä paikallinen ammatillisen toisen asteen koulutus myös ylläpitää elinkeinoelämää ympärillään. Ne elävät symbioosissa. Niin kauan kuin on elinkeinoelämää, niin kauan on syytä ylläpitää toisen asteen ammatillista koulutusta. Jos toinen katoaisi, se vaikuttaisi myös toisen osapuolen toimintaedellytyksiin.

En ole kuullut, että työssä oppimisen paikkojen riittävyys olisi iso ongelma. Osaamisenhan voi tarvittaessa näyttää oppilaitoksissa ja muissa työpaikkamaisissa ympäristöissä.

Opiskelijan ammatillisen osaamisen kannalta on toki keskeistä, että on myös mahdollisuuksia harjoitella ihan oikeissa työpaikoissa, oppia työssä ja osoittaa siellä omaa osaamistaan. Siksi on tärkeää, että oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyötä kehitetään myös jatkossa ja harjoittelupaikkoja on riittävästi.

Ohjauksen riittävyys työpaikoilla ei liity vain väestörakenteen muutokseen, vaan on yleinen ongelma. Ammatillisen koulutuksen uudistuksen jälkeen on pyritty huolehtimaan siitä, että työpaikalla toimivat ohjaajat saavat riittävästi tukea ja ohjausta oppilaitoksesta. Ihan täydellisesti järjestelmä ei varmaankaan vielä toimi."

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten väestönkehitys vaikuttaa toisen asteen koulutukseen, ministeri Li Andersson? - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten määrä vähenee, ja alueet erilaistuvat. Miten väestönkehitys muuttaa lukio- ja ammatillista koulutusta? Sitra järjesti aiheesta avoimen verkkokeskustelun alkusyksyllä. Sen herättämien kysymysten pohjalta haastattelimme opetusministeri Li Anderssonia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työllisyyspalveluissa on toteutettu erilaisia opinnollistamisen hankkeita ja kokeiluja, mutta yhtenäistä mallia ei ole ollut käytössä. Selvitys arvioi, että opinnollistamisen laajentaminen työllisyyspalveluissa edellyttäisi yhteisiä käsitteitä sekä lisää yhteistyötä.

Opinnollistaminen tarkoittaa, että työssä tai työvaltaisessa ympäristössä hankittu osaaminen tunnistetaan vertaamalla sitä tutkintojen perusteisiin tai opetussuunnitelmiin. Hankitusta osaamisesta voi saada osaamistodistuksen ja se voidaan tunnustaa oppilaitoksessa, mikä vie eteenpäin kohti mielekästä työtä tai koulutusta.

Työ- ja elinkeinoministeriö käynnisti selvityksen opinnollistamisen kokeiluista ja laajentamisesta työllisyyspalveluissa maaliskuussa 2022.

"Opinnollistaminen on tärkeä työkalu, jota voitaisiin yhä laajemmin käyttää työssä hankitun osaamisen tunnistamiseksi ja hyödyntämiseksi. Ihmisillä on näin mahdollisuus osoittaa koko osaamispotentiaalinsa ja työnantajien on helpompi löytää tarpeisiinsa sopivat osaajat", työministeri Tuula Haatainen sanoo.

Yhteistä käsitteistöä ja yhteistyötä tarvitaan

Työllisyyspalveluissa opinnollistamista on toteutettu esimerkiksi työkokeiluissa, palkkatuetussa työssä tai kuntouttavassa työtoiminnassa. Kyseessä on ollut erilaisia hankkeita ja kokeiluja, mutta työllisyyspalveluissa ei ole ollut käytössä yhtenäistä mallia. Selvityksen mukaan opinnollistamisen käsite ei ole vakiintunut ja yhteistyö on puutteellista. Nämä estävät opinnollistamisen laajentamisen työllisyyspalveluissa.

Selvitys esittää keinoja, joilla opinnollistamisen kokeilujen hyviä käytäntöjä voitaisiin levittää työllisyyspalveluissa. Tämä edellyttää muun muassa tiivistä työnantaja- ja työelämäyhteistyötä sekä työllisyyspalveluilta että oppilaitoksilta. Työllisyyspalveluihin olisi myös hyvä laatia oma opinnollistamisen sanoituksensa. TE-palveluissa voitaisiin käynnistää kokeiluja opinnollistamisesta ostopalveluna.

Selvitys korostaa, että opinnollistaminen ei sovellu laajaksi massapalveluksi. Siitä hyötyvät ne, joille perinteiset opiskelun tavat eivät sovi, joilla on heikot edellytykset osaamisen kehittämiselle tai joilla on puutteellinen peruskoulutus. Työllisyyspalveluissa tulee arvioida, milloin opinnollistaminen on hyödyllinen ja asiakkaalle sopiva tapa edetä.

Lisäksi selvitys ehdottaa, että TEM:n sekä OKM:n tulisi perustaa yhteinen määräaikainen opinnollistamisen käytäntöjen osaamis- ja kehittämisverkosto.

Selvityksen toteutti Owal Group Oy yhteistyössä Vision Factory Oy:n kanssa.

Taustalla jatkuvan oppimisen uudistus

Jatkuvan oppimisen parlamentaarinen uudistus on osa pääministeri Sanna Marinin hallitusohjelmaa. Uudistus vastaa läpi elämän jatkuvaan tarpeeseen kehittää ja uudistaa omaa osaamista sekä etsii keinoja työmarkkinoiden kohtaannon parantamiseksi. TEM ja OKM ovat asettaneet osaamisen tunnistamisen työryhmän, jonka tavoitteena on edistää ja ohjata virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankitun osaamisen tunnistamisen työvälineiden ja menettelyiden luomista.

Lisätiedot:
työministerin erityisavustaja Mikko Heinikoski, p. 0295 047 175
erityisasiantuntija Jenni Larjomaa, TEM, p. 0295 047 028

# data[].attributes.attachment_link.title
Selvitys kokosi tietoa työssä hankitun osaamisen opinnollistamisesta ja hyödyntämisestä työllisyyspalveluissa - Työ- ja elinkeinoministeriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Työllisyyspalveluissa on toteutettu erilaisia opinnollistamisen hankkeita ja kokeiluja, mutta yhtenäistä mallia ei ole ollut käytössä. Selvitys arvioi, että opinnollistamisen laajentaminen työllisyyspalveluissa edellyttäisi yhteisiä käsitteitä sekä lisää yhteistyötä. Opinnollistaminen tarkoittaa, että työssä tai työvaltaisessa ympäristössä hankittu osaaminen tunnistetaan vertaamalla sitä tutkintojen perusteisiin tai opetussuunnitelmiin.