# data[].attributes.body
Medier (tidningar) försöker hänga med i utvecklingen - kortare artiklar, rubriker som säljer och information plockat från nätet

Media behöver i någon form förändra sitt sätt att förmedla information - i nuläget leder det ingen vart, är det medians roll att skapa förändring? politiker?

# data[].attributes.body
Hörde på nyheterna om att upprustningen ökat och att resurserna till det såklart är bort från annat, i det här fallet tas resurserna från det arbete som skulle kunnas göras för att motarbeta klimatförändringen. Kändes sorgligt, men inte förvånande

# data[].attributes.body
Artikeln (i Vasabladet) handlar om att regeringen kommer att satsa på utbildning och forskning de kommande åren, vilket även kommer att gynna Vasaregionen. Bland annat har regionen fått 40 miljoner euro öronmärkta för energiteknologi. I artikeln beskrivs detta som något positivt och tonen är över lag optimistisk.

Artikeln uttrycker inte explicit att det rör sig om en satsning på hållbarhet och gröna utbildningar, men de närmaste åren kommer det troligtvis att finnas goda möjligheter för studerande att välja utbildningar inom energiteknologi. Det kan för en studiehandledare vara bra att veta.

# data[].attributes.body
Jag läste en artikel från 23.4.2025 som handlade om hur Finlands planerade nedskärningar i utvecklingssamarbetet riskerar att förvärra situationen för världens fattigaste.

Artikeln lyfte hur viktigt utvecklingssamarbete är för utbildning, jämlikhet och fred, till exempel genom att berätta om barn i Colombia som får gå i skola på sitt modersmål tack vare bistånd. Det kopplar till flera av Agenda 2030:s mål, bland annat Mål 1 (Ingen fattigdom), Mål 4 (God utbildning för alla), Mål 10 (Minskad ojämlikhet), Mål 16 (Fredliga och inkluderande samhällen) och Mål 17 (Genomförande och globalt partnerskap).

Artikeln lyfte fram hur nedskärningarna kan förstöra långsiktiga relationer och försvaga stabiliteten i världen. Det väckte starka känslor hos mig, eftersom utbildning och jämlikhet är grundläggande rättigheter och det känns orättvist att de som redan har det svårt ska drabbas ännu hårdare.

# data[].attributes.headline
Stängningen av Helsingfors sista kolkraftverk.

# data[].attributes.subject
Stängningen av Helsingfors sista kolkraftverk.

# data[].attributes.body
Stängningen av Helsingfors sista kolkraftverk, ett viktigt steg i Finlands gröna omställning.

Minskning av Helsingfors utsläpp med nästan en tredjedel, och Finlands totala utsläpp med 5%.

Helen satsar på förnybara energikällor (träpellets) för att ersätta kolkraft och bli klimatneutral till 2030.

Positiva känslor: Inspirerande att se konkreta klimatåtgärder och framtida karriärmöjligheter inom förnybar energi.

Reflektioner: Viktigt att också beakta sociala och ekonomiska konsekvenser för de som påverkas av omställningen.

# data[].attributes.body
Jag läste en debattartikel i DN som drygt tusen forskare hade skrivit under. Skribenterna försvarade vetenskapens roll och kritiserade politiker som avfärdar vetenskapliga rön och fakta som åsikter. De menade att den typen av resonemang inte är hållbart för samhällets framtid.

# data[].attributes.headline
Presentation 28.04.2025. Maria Storm. Tema: Finland visar vägen för hållbarhet och säkerhet under OSSE 2025

# data[].attributes.subject
Presentation 28.04.2025. Maria Storm. Tema: Finland visar vägen för hållbarhet och säkerhet under OSSE 2025

# data[].attributes.body
Nyhet publicerad på Utrikesministeriets hemsida. 8.4.2025

Inledning

I år, 2025, är Finland ordförande för OSSE (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa).
Under sitt ordförandeskap lyfter Finland fram hållbar utveckling och klimatsäkerhet, inte bara i sina tal utan också genom konkreta handlingar.

Vid alla OSSE-evenemang används nu riktlinjer för hållbara möten.
Det handlar till exempel om att servera mer vegetarisk och växtbaserad mat, välja lokala och ekologiska råvaror, minimera matsvinn, använda hållbara material och ordna hybridmöten för att minska onödiga resor.

Huvudpunkter

Finland visar att klimatförändringar och miljöförstöring är säkerhetsfrågor.

Praktiska åtgärder vid alla OSSE-evenemang:

Mer vegetarisk och växtbaserad mat.

Ekologiska och lokala råvaror.

Minimera matsvinn.

Använda hållbara material.

Hybridmöten för att minska resor.

Naturaktiviteter och tillgänglighet på mötesplatser.

Finland visar att små val i vardagen, som maten vi äter och hur vi reser, bidrar till globala mål.

Reflektion – Mina tankar

Det här initiativet väcker hopp.
Det visar att hållbar utveckling inte bara är stora visioner, utan kan förverkligas steg för steg i praktiken. Det här initiativet visar att små vardagliga val, som vilken mat vi serverar och hur vi reser, faktiskt kan bidra till globala mål för hållbarhet och fred.
Det är inspirerande att se Finland ta ett så konkret ledarskap både i ord och i handling.

Koppling till grön vägledning

Det här arbetet visar också hur hållbarhet blir en självklar del av alla yrkesområden.
För oss som ska arbeta eller arbetar med vägledning betyder det att vi behöver lyfta fram nya gröna karriärmöjligheter, inte bara inom traditionella miljöyrken, utan också inom diplomati, ledarskap, evenemangsplanering och andra branscher.

# data[].attributes.body
Jag läste olika artiklar om evenemanget TEDxVaasa som ordnats under helgen. Många föreläsare från olika länder med temat hållbar utveckling och ny teknik. Tankar om vad den enskilda människan har för påverkan på miljön och att det löns att vara engagerad även om det kan kännas som att en persons agerande inte gör skillnad. Många inslag om AI och hur denna teknik kan komma att förändra vår arbetsvardag. Bekanta teorier om att en del yrken försvinner men att nya också skapas.

# data[].attributes.body
Jag har läst en artikel i Vasabladet (sö 27.4) om att Finska klimatpanelen vill att skogsavverkningarna ska minska kraftigt. I artikeln får SLC:s ordförande Mats Nylund ta ställning till frågan och han motsätter sig kraftigt förslaget. Nylund anser att prislappen blir för stor med tusentals förlorade jobb och miljarder i uteblivna intänkter. Min egen tanke: att siffror är siffror och att både klimatplanelen och SLC måste erkänna verkligeten som den är, men att man tolkar siffrorna och verkligheten på helt olika sätt beroende på vilka glasögon man väljer att bära i stunden. Ser man den hållbara utvecklingen som det viktigaste värdet eller ser man ekonomisk tillväxt som det viktigaste värdet? Tolkningen blir helt olika beroende på vilket perspektiv man utgår från.

# data[].attributes.body
EU-parlamentarikern Alice Bah Kuhnke deltog i galan i en klänning sydd av återanvänt material. Hon ville uttryckligen väcka debatt om fast fashions mörka sida. Det här väckte positiva känslor hos mig om att det finns hopp. Verkligen en förebild för flera målgrupper!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett fel har inträffat som gör att sidan inte kan visas just nu

# data[].attributes.headline
Förslag: Alla länder borde införa klimatavgifter

# data[].attributes.subject
Förslag: Alla länder borde införa klimatavgifter

# data[].attributes.body
Man vill börja samla skatt som kan användas för klimatarbete och utveckling

Sektorer som gör stora vinster skulle betala klimatskatter, inte enskilda människor

Jag tycker om förslaget, ansvaret borde vara hos dem som förorenar mest t.ex. flygbränsle är

fortfarande skattefritt

Källa: Svenska Yle, 14.3.25

# data[].attributes.body
Jag läste om att man fått grönt ljus att bygga en havsvindpark utanför Jakobstad efter att man utfört en miljökonsekvensbeskrivning. I nästa steg informeras allmänheten på ett möte. Jag tycker detta väcker hopp. Också det faktum att man försöker förutse konsekvenser för miljön innan man sätter igång projketet skapar en viss tillit till utvacklingen. Österbottens tidning, nätupplagan 25.4.2025

Ann-Sofie

# data[].attributes.body
Jag har valt en nyhet som handlar om ett eventuellt stålkraftverk som skall byggas i min hemby. Tanken på ett så stort projekt som redan ekonomiskt står på osäker grund innan det ens börjat byggas, skrämmer mig. För att inte tala om de ekologiska belastningarna som projektet skulle innebära. Grundvatten, skärgårdsnatur, buller, utsläpp.

# data[].attributes.body
Jag läste en artikel på svenska yle om hur Finlands jordbruk kommer att förändras i framtiden. Klimatexpert påstår att Finland kan komma att ha likadant klimat som Normandie har idag. Detta är viktigt att kunna informera om inom ex. yrkesskola eller för vilket stadie som helst som kanske jobbar med planering av jordbruk eller nya innovativa lösningar. //Moa Kola

# data[].attributes.body
Jag läste även Yles artikel “Krig och klimatförändring står i vägen för globala mål för hållbar utveckling” från 17.9.2023 skriven av Daniel Ekblad där det framkom att kriget i Ukraina, vilket orsakat “geopolitiska spänningar", och klimatkrisen är aspekter som försvårar att Agenda 2030 ska uppfyllas. Även Coronapandemin var ju en aspekt som har gjort att fokus på de centrala målen i Agenda 2030 varit svåra att fokusera på. Alla dessa aspekter känns väldigt tråkigt att de ska behöva komma ivägen för målen för hållbar utveckling.

/Nicolina

# data[].attributes.body
Jag läste en artikel på SVT om hur eleverna i en skola tillsammans hade ett gemensamt hållbarhetsprojekt kring kläder. Alla tog med sig kläder som de hade hemma, men av olika orsaker inte använde. Tillsammans omvandlade de sedan kläderna och ändrade på dem, så att de blev mer användbara igen (hela, trendiga osv.). Projektet avslutades med en uppvisning. Tyckte detta var ett bra sätt att i praktiken visa eleverna hur de (med enkla medel) kan vara mer hållbara genom att skapa nytt av sådant de redan har.

# data[].attributes.body
Artikeln handlade om att regeringen vill spara 15 miljoner i den fria bildningen. Istället ska kommunerna få statsandelar och ordna integrationsutbildningen som arbetskraftsutbildning. Tråkigt att det sparas i fel ändar, igen. Ett välutarbetat koncept och upplägg där studeranden trivs tas bort och ersätts med något inte alls lika beprövat. Då ska allt jobbas upp från början igen. Viktigt som studiehandledare att hålla sig uppdaterad kring regeringen sparkrav, så vet man vad man kan erbjuda åt studerandena.

# data[].attributes.body
Jag valde att läsa OECDs publikation “Enhancing green career guidance systems for sustainable futures” (2024)

och där pratas det om att karriärvägledare behöver en kunskap om "bruna, vita och gröna jobb" för att kunna handleda mot grönare yrkesalternativ. Det krävs även en insikt om yrken som dött ut eller håller på dör ut samt en god förståelse för nya jobb på arbetsmarknaden.

Jag fick en stor respekt inför vikten av att läsa in sig på arbetsmarknaden och dess förändringar.

/Nicolina

# data[].attributes.body
Fokus på ekologisk hållbarhet:

Konsensus i mediadebatten verkar vara att regeringen inte backar med målet att vara klimatneutralt 2035, men gör egentligen inga större framsteg mot det hållet

Till exempel är riksdagsledamoter från De Gröna ganska förväntat besvikna, "sviker till och med de mest blygsamma klimatförväntningarna" säger Oras Tynkkynen

Positiva aspekter enligt Tynkkynen gällande klimatet: skattemorot för stora gröna investeringar, påskynda Fingrids investeringar, främja koldioxidavskiljning- och lagring

Det mest negativa beslutet: vindkraftverk måste vara åtminstone 8ggr sin höjd från bostäder, hotar stoppa miljarders vindkraftsinvesteringar enligt Tynkkynen

Egna reaktioner: neutralt, förvånar inte att denna regering inte gör stora klimatbeslut. För att nå målet 2035 blir på nästa regeringens ansvar. Mest intressanta ifall riksdagsvalet 2027 blir ett klimatval?

# data[].attributes.body
Jag läste en artikel av Svenska Yle som heter ”Finland kan bli viktigt jordbruksland – berömd fransk jordbruksklimatolog uppmanar oss att satsa på bonden”. I artikeln diskuterar Serge Zaka kring hur klimatförändringen kan påverka jordbruket i Finland och menar att vi i framtiden kan ha ett klimat som liknar det man nu har i delar av Frankrike. Viktigt att detta lyfts upp för ungdomar som kan jobba med detta i framtiden och uppmärksammar också lantbruk, som är ett yrke som är mindre populärt och som kan vara utmanande att ha i Finland idag.

# data[].attributes.body
Jag läste bland annat en artikel om nedskärningar i högskolornas basfinansiering där det diskuterades att det hotar Finlands innovationsförmåga och utvecklingen av nya hållbara teknologier, sådant som är viktigt för grön omställning. För att stärka ekonomin behövs pengar för forskning och utbildning.

# data[].attributes.headline
Arbetslivets kvalitet i den gröna omställningen?

# data[].attributes.subject
Arbetslivets kvalitet i den gröna omställningen?

# data[].attributes.body
Jag läste om Arbetshälsoinstitutets utredning om förändringar i arbetslivets kvalitet i och med gröna omställningen. Mest hot och utmaningar lyfts fram, också några möjligheter på slutet men fokus är på det negativa:

-belastning, stress, osäkerhet, arbetssäkerhet, krav på förändringsledning, kompetensutveckling, svåra miljökänslor och känsla av att inte jobba enligt ens värderingar.

Möjligheterna:

-Inlärning av nytt

-Nya karriärmöjligheter

-Jobba enligt egna värderingar

-Meningsfullhet

För vägledningen blir dessa resultat aktuella i och med att arbete försvinner och nytt arbete uppstår –> hitta rätta personer till rätt ställe, vem kan få fortbildning/omskolas.

Människors ångest/vilja att jobba enligt sina egna värderingar viktiga (Hälsorisker om dessa inte uppfylls). Kan vara bra att rekommendera gröna arbeten för meningsfullheten ökar.

Förändringar, stress i många branscher. Borde förbereda klienter på dessa.

-Heidi Malm

# data[].attributes.body
Läste en artikel (Ur miljösynvinkel ser nya fullmäktige i Borgå bra ut tycker hållbarhetsexpert) som publicerades för några dagar sedan på svenska yle. Artikeln lyfter i korthet upp att Borgå får ett klimatvänligt fullmäktige, åtminstone när man tittar på hur de invalda har besvarat valkompassen. Inga kalhyggen i skogarna, hellre spara närmiljö än bygga ut och helst ingen ny industri är exempel på sådant som fullmäktige vill arbeta för. Kommunen vill prioritera att bevara närnaturen.

# data[].attributes.body
Läste om regeringens nedskärningar som riktas till högskolorna från HS, YLE och OAJ.

Känns motstridigt att man ska skära ner men samtidigt öka på antalet studerande. Jag instämmer med den kritik som HS, YLE och OAJ lyfter fram.

ÅA har just gått svåra samarbetsförhandlingar och nedskärningar från regeringens sida gör läger för ÅA säker ännu svårare. Samtidigt som man är arg så blir man orolig för den utbildningsnivå som vi har i landet. I värsta fall öppnar detta dörren för terminsavgifter i framtiden även för de som är födda i Finland. Måste föräldrar börja spara för sina barn så att de ska få en högskoleutbildning? På vilket sätt kan man argumentera att nedskärningar som dessa är hållbara?

/ Henrika

# data[].attributes.headline
Gymnasiestudierna och syn på framtiden bland dagens gymnasister

# data[].attributes.subject
Gymnasiestudierna och syn på framtiden bland dagens gymnasister

# data[].attributes.body
I tidningen Etelä-Suomen Sanomat stod det en artikel där några gymnasister hade intervjuats om deras tankar gällande gymnasiestudierna idag. De medgav att de ofta känner sig utmattade. Sociala sidan är då viktig, det hjälper att byta tankar med andra.

Det hade också tagits upp klimatfrågan och några känner nog ångest inför klimatförändringen och robotiseringen, andra inte så mycket; en gymnasist säger sig vilja jobba inom kulturbranschen och tjäna bara tillräckligt för att klara sig - även nu köper hon bara det nödvändiga och tänker efter vad hon äter. Så det verkar att ungdomarna i gymnasieåldern har ganska delade meningar om temat. Det här ger nog något att behandla under studiehandledningen.

# data[].attributes.body
Vi skapar framtiden tillsammans, positivitet leder till positivt agerande. Empati, förståelse och att allmänt "finnas till" är till stor hjälp, även om vi inte kan servera lösningar.

# data[].attributes.body
Skapa rum för diskussioner – tankar och känslor, samt lyssna in.

Väcka hopp – att vi tror på framtiden och lyfta fram det goda/positiva som finns, i motvikt mot det dystra i exempelvis median.

Vuxna behöver se sig i spegeln, eftersom vuxenkulturen fungerar som en förebild. Vi behöver fungera som förebild i klassrummet där våra handlingar spelar roll.

Fokusera på det vi kan göra, även små saker.

# data[].attributes.body
1. Klimatångest

Svår kombination att ge fakta och hopp

Alla behöver inte göra allt

Allt som borde göras kan kännas övermäktigt - försöka få ner det till färre konkreta saker

# data[].attributes.body
Vi tycker det är ansavarslöst att t.ex. säga att "vi kommer alltid ha grundvatten", utan istället borde man poängtera att vi kan rädda vår planet genom gemensamma åtgärder och satsningar. Hoppet måste alltså vara förankrat i ansvar. Istället borde man betona det gemensamma, det fina vi kan åstdakomma tillsammans. Vi diskuterade också att det är svårt att ta hand om andra om man är cynisk och inte tror på att miljöåtgärder spelar någon roll. Intressant ändå om det är så att det cyniska har högre status bland unga än det är att vara miljömedveten. Viktigt att komma ihåg att vi vuxna är förebilder, viktigt att vara medvetn om hur vi talar om och till andra människor.

# data[].attributes.body
Vi ska lyssna in varandra

Vara förebilder

Fokus på vad som fungerar nu och vad som kommer att fungera framöver

Lärare som bryr sig ger tillit och respekt åt unga

# data[].attributes.body
Medierna har blivit en ond spiral, det folk läser publiceras det mera av, samma med klimatkrisen - medier skapar drama och kriser

Behövs mer fakta istället för åsikter

Vi skulle behöva få positiva lösningar riktade till oss mer

Ansvaret ligger inte på de unga

# data[].attributes.body
Texten påminner om hur stor förändringen (grön omställning) kommer att vara, och att det här påverkar oss alla - både i utbildningsvärlden och i arbetslivet. Handledarna behöver kompetens kring detta, och det krävs satsningar både i skolan och i arbetslivet.

I diskussioner med elever kring grön omställning kan handledaren förmedla hopp genom att påvisa hur mycket som händer, t.ex. i form av positiva nyheter väcka hopp.

# data[].attributes.body
Podd

Projekt där de hjälper företag i Österbotten att få grepp om grön omställning

Individer behöver anpassa sig och lära sig nytt, behöver kanske byta bransch/jobb och se möjligheter

Unga får lära sig hantera osäkerhet, förbereda sig för olika scenarion

Green Comp

Höga mål

Förändringen måste också ske på politisk nivå - för att individer ska klara av dem

# data[].attributes.body
Se det ur systemperspektiv om det ska ske en förändringar - det ska inte ligga på ungdomarnas axlar det som tidigare generationer har skapat.

Vi såg en krock i systemperspektivet vs. forskning, då journalister inte är lika mycket ute på fältet och gör dokumentärer (då det ska sparas). Samarbetet borde effektiveras.

Personifiering av nyheter är väldigt negativt, men kunde vara mera positivt. Algoritmer styr.

# data[].attributes.body
Media har en viktig roll i att informera/hålla klimatfrågor på agenda, men uppgiften är inte lätt exempelvis på grund av att mediehusen även i stor utsträckning styrs av pengar. Många människor har även börjat undvika klimatnyheter, det kanske finns en viss trötthet gentemot temat. Vi lever i en tid där det sker mycket negativt i världen, och många orkar inte.

Sociala medier påverkar oss också - vad syns i vårt flöde och hur påverkar det oss? Det här gäller särskilt unga, som ofta håller sig à jour genom dylika plattformar och tjänster.

# data[].attributes.body
Vägledaren behöver hålla sig uppdaterad kring grön omställning, förändringar i arbetslivet och liknande. Hen behöver också våga ta upp och diskutera frågor som anknyter till detta och ta upp det på ett positivt sätt, samt lyssna till studerandens tankar kring tematiken.

# data[].attributes.body
Poddavsnittet:

Som studiehandledare förbereda ungdomar på förändring

Framtidslabbets text:

Små företag har inte råd eller mod men har de då viljan?

Agerar företag hållbart enbart för att göra de och där med bli accepterade eller kommer det verkligen "inifrån"

Med tanke på Finlands försämrade ekonomi, har företag råd att agera hållbart

Är 2045 realistiskt, ambitiös tidtabell?

# data[].attributes.body
Podd I:

Upplevde att avsnittet gällde mera om arbetsmarknadens syn på hur man skall brända sig för att vara en attraktiv arbetsgivare. Diskuterade att har unga / nyutexaminerade råd att vara kritiska för arbetsgivarnas hållbarhet och värderingar när det finns 20+ personer som ansöker om samma jobb?

Kan vara bra för unga att hitta balanslösningar så det inte påverkar för negativt.

Podd II:

Mindre finansiering inom undersökande journalistik. Också vi saknar denna sortens nyheter. Personifiering av nyheter är störande, kommer emot allt fler på traditionell media. Längtan att förstå varför saker har gått fel, är inte ungdomarnas fel att världen är i dåligt skick det är tidigare generationernas ansvar. De tidigare generationerna måste också stöda unga att navigera i världen, vad allt innebär detta (leda med exempel, positiva nyheter etc.).

Podd III:

Lära hantera osäkerheter. En del av framtidens arbetskrav, kunna ta in nya saker och vara anpassningsbar. Det syns redan i arbetslivet och blir alltmer aktuellt. Hur kan man förbereda unga inför detta?

Osäkra vad man hänvisade till med "referensram av erfarenheter"?

Diskuterade också att är det hållbart att jobba sig sönder för att kunna hålla sig ajour på arbetsmarknaden och ta in nya saker.

Green Comp:

Ser ut att finnas en bra och positiv plan i samhället om grön omställning. I Österbotten finns det t.ex. skräddarsydda utbildningar för företag. Hur hållbart är det att studera till ett yrke som kanske inte finns i framtiden? Hur kan man handleda etiskt i dessa situationer? Kan man lära ut kompetenser i praktiken, mycket kommer från våra egna erfarenheter, hur kan man lyfta fram vilka kompetenser som behövs i framtiden och hur kan man lära sig dem som ung?

Henrika, Ina & Ina

# data[].attributes.body
Vägledaren ska ge hopp och berätta om vilka möjligheter som finns

Om intresset finns - diskutera tillsammans, lyssna

Ansvar hos vägledaren att lyfta miljö-och hållbarhetsfrågor

Berätta om behovet i arbetslivet

Beror också på vilket stadie man jobbar på

# data[].attributes.body
Podd

Man behöver leva med/vara närvarande i en föränderlig värld. Man behöver vara öppen för att ta in det nya, att man har en positiv inställning till det nya vi har framför oss (Greencomp). Ungdomar behöver lära sig olika färdigheter, bland annat att vara kreativa eftersom många yrken kan komma att ändra/försvinna eller komma nya.

# data[].attributes.body
Hållbarhetsfrågor svåra att paketera in på ett mediasexigt sätt. Hållbarhetsfrågorna alltid abstrakta, någonstans i framtiden. Svåra att greppa, de finns alltid något som är mera aktuellt.

# data[].attributes.body
Jag läste artikeln Bonde mot alla odds där Petra Nyqvist berättar hur föräldraskap väckte klimatångest och förändrade hennes och partnerns syn på livet. Detta resulterade inledningsvis i färre små förändringar som att odla hemma och återvinna medan det så småningom resulterade i ett branschbyte. I och med detta branschbyte gick Petra från att vara restaurangägare till självförsörjande bonde, detta som i sin tur har lindrat hennes klimatångest. Artikeln visar hur klimatförändringen även påverkar mental hälsa och betonar vikten av personliga berättelser som inspiration till hållbar livsstil. Den här typen av innehåll i medier kan tänkas ge hopp och konkreta exempel i en tid av mycket och överväldigande information om klimatet.