# data[].attributes.headline
Muligheder for brug af flere intelligenser

# data[].attributes.subject
Muligheder for brug af flere intelligenser

# data[].attributes.body
Forløbet tager også hensyn til muligheden for at arbejde på en anden måde med emnet gennem produktion af en filmtrailer. Det kan gøres ved;
- at de eksisterende kortfilm gøres til genstand for redigering
- eleverne skriver og producere deres egen filmtrailer
- eleverne laver en stop-motion filmtrailer
- eleverne laver en Pixton-tegneserie med speak
- diversitet i kognition kan imødegås
- dyslektikere kan deltage på lige fod
- tosprogede kan deltage på lige fod

# data[].attributes.body
Overskueligt dashboard, der indbyder til at gå i gang med forløbet.
Kort og vedkommende introduktion til såvel elever, lærer og forældre.

# data[].attributes.body
Præsentation af målsætning og dermed implicit feedforward på forløbet med angivelse af mål der harmonerer med Faglig Fælles Mål

# data[].attributes.body
Faglige ord og begreber introduceres løbende og stiger gennem forløbet.
Her i punkt 4 introduceres eleverne til "virkemidler" og bliver dermed bevidst opmærksomme på andre aspekter end oprindeligt under filmene.

# data[].attributes.body
Sanseoplevelsen ved film er individuel og hver enkelt elev har en forskellig opfattelse af det de ser.
Man kan se filmene og få en oplevelse uanset fagligt niveau

# data[].attributes.body
Fælles mål tydeliggjort i lærervejledningen.
Forløbet indeholder også elementer af egenproduktion hvor der skal laves multimodale produktioner i form af "trailere" til kortfilm med WeVideo på Skoletube.
Vi mener derfor kompetenceområdet FREMSTILLING som færdigheds- og vidensmål burde have været med da dette også omfattes af forløbet.

# data[].attributes.body
Forløbet introducerer det at se film med kritiske øjne. Af flere årsager: Både i form af værdsættelse af den æstetiske oplevelse men også for at udvikle et kritisk blik og sans på det vi møder hver eneste dag på film, TV, Internettet

# data[].attributes.body
Gyldendals forløb kan bruges i forlængelse af hinanden og det konkrete forløb leder videre til et forløb hos Det Danske Filminstitut om GYS i film, ligesom der i udskolingen også kan laves et forløb med kortfilm hvor de filmiske virkemidler og filmenes omdrejningspunkt og clue kan behandles på et højere niveau.
Film-analysen kan også stiftes bekendtskab med i alle trin i alle forløb så man derigennem oplever genkendelighed og gentagelse.
I det konkrete forløb bruges enkle analysemodeller såsom kolonnenotat, handlingsbro og berettermodellen.
Senere kan andre elementer inddrages.

# data[].attributes.body
Folkeskoleloven byder os at forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter.
Dette fordrer en kritisk sans og en lyst til fordybe sig, samvirke og deltage i samfundet og demokratiet.
Forløbet lægger op til et fokus på brugen af virkemidler og udvikling af evnen til at skelne mellem virkelighed og fantasi og følgeligt udvikling af et kompas til at navigere i samfundets virvar og informationsstrøm.
Eleverne skal blive bevidste om, at de er produktet i mange sammenhænge indenfor elektronisme medier, hvor de let kan blive udsat for manipulation og svindel.

# data[].attributes.body
Læreren guides i hvorledes materialet kan bruges, i hvilken rækkefølge tingene bør gøres, hvilke film der bør bruges undervejs, hvornår og hvorfor.

Endvidere nævnes muligheder for at arbejde videre med emnet på andre platforme eller i andre forløb.

# data[].attributes.body
Der er gjort didaktiske overvejelser i tilblivelsen af forløbet. Fælles mål berettiger måden der arbejdes på og de færdigheder de søges oparbejdet.
Der er vægt på sanseoplevelsen og den æstetiske tilgang til filmmediet på den ene side og brugen af virkemidler på den anden side.

# data[].attributes.body
Lærervejledningen nævner eksempler på tegn på læring.
Der er en høj grad af fokus på deltagelse og bidrag som tegn på læring da det primært er oplevelsesbaseret og æstetisk sansning der er i højsæde.
Men der lægges også op til formidling og produktion hvor der kan tages fat i den danskfaglige udvikling

# data[].attributes.body
Progressionen ses i læremidlets udtryk, i det faglige indhold hvor gradvist sværere begreber og udtryk introduceres og endeligt udvikler det sig fra en passiv sansning af filmmediet til at inkludere fortolkning, vurdering, eksperimenteren, planlægning, fremstilling og multimodale produktioner som f.eks. filmtrailere eller lave en anmeldelse.

# data[].attributes.body
Selvom en skole ikke abonnerer på AppWriter eller CD-Ord kan hjemmesiden selvstændigt oplæse sidens indhold.
Det er dog en syntetisk stemme og forkortelser oplæses ikke altid hensigtsmæssigt. Det er nok de færreste elever i 6. klasse der vil kunne forstå det oplæste ord "ift" som "i forhold til"

Brugen af forkortelser på dette klassetrin er ikke hensigtsmæssigt da en misforståelse af formålet med forløbet kan få vidtrækkende konsekvenser for læringsudbyttet.

# data[].attributes.body
Portalen Gyldendals fagportaler indeholder forløb til mange fag og forskellige årgange og klassetrin.

Det valgte er mkålrettet mellemtrinnet. Her benævnt som 3.-6. klasse men kan også anvendes til ældre årgange da elementerne i karakteristik, vurdering og analyse af kortfilm er de samme - omend taksonomien kan hæves.

Alternativt kan forløbet bruges som differentieret tilbud til specialklasser og bogligt svage elever i udskolingen der også vil have et stort oplevelsesmæssigt udbytte af at beskæftige sig med kortfilmsgenren. (der ligger mange gode dannende dialoger i sådan et forløb)

# data[].attributes.attachment_caption
Terese fortæller om omfanget af progression og hvordan det kommer til udtryk

# data[].attributes.body
Om læremidlet, forløbet Kortfilm på Gyldendal. Progressionen beskrives mundtligt

# data[].attributes.attachment_caption
Stillbillede fra kortfilmen Pistol (ikke en del af materialet til mellemtrinnet)

# data[].attributes.body
Forløbet med kortfilm indeholder 5 små film, der kan ses og bruges til opøvelse af nogle kompetencer og færdigheder indenfor sansning, oplevelse, vurdering, undersøgelse og viden om kortfilmsgenren, karakteristik af levende billeder samt indsamling af materiale til samt produktion af en egen multimodal produktion med "filmtrailer" arbejdet.

Materialet er lettilgængeligt men forudsætter naturligvis adgang til portalen, at eleverne kan anvende PC i undervisningen, har adgang til deres UNI-Login og der ikke er andre hindringer på vejen.

Det er også portalens og forløbets største udfordring, at den kun er tilgængelig online.
Den forudseende lærer ville eventuelt kunne downloade filmsekvenserne og vise dem fra en lokal computer på en projektor ligesom opgaverne kan stilles på tavlen, på papir og face-to-face.

Forløbet kan også redidaktiseres på denne måde og elementer kan inddrages i andre sammenhænge - som ekstraopgave i forbindelse med andre karakteristikopgaver hvor værker eller indhold skal beskrives og anmeldes.

Både Filmstriben og DFU har mange andre kortfilm der kan anvendes til formålet.

Her er det vigtigt at læreren gennemser filmene inden de slippes løs til eleverne idet mange af dem kræver, at der snakkes om indholdet og der samles op på elevernes reaktioner på filmenes temaer.

(kortfilm handler ofte om døden, trusler, kærlighed og kan være lidt kryptiske at forstå)

# data[].attributes.body
Læremidlet Gyldendals fagportaler, forløbet kortfilm for mellemtrinnet er et læremiddel, der kan anvendes uafhængigt af andet indhold på fagportalen og danskfagets øvrige forløb.

Det er karakteriseret ved at starte meget indbydende som et forløb hvor der skal ses en masse film.
Dette højner naturligt motivationen og kan vel næsten betegnes som playful learning.
De efterfølgende opgaver knytter an til oplevelsen og sanseoplevelsen af at se film.
Det er i første omgang lagt op til som dialogisk tilgang hvor filmene debatteres i klassen, i grupper og fremlægges.

Herefter progredierer opgaverne til at handle om mere specifikke karakteristikker af kortfilm, der peges på hvilke opmærksomhedspunkter eleverne skal have og dette lægger naturligt op til at gense filmene med "nye briller"

Det vil sige eleverne OPLEVER deres egen udvikling og kan derfor nemt evaluere hvilke fremskridt de gør undervejs.

Til sidst skal de selv producere en filmtrailer eller lave en anmeldelse af en af filmene hvor det lærte kan sammenfattes i en afrapportering skriftligt eller ved at man laver en situeret fremstilling som filmproducere via skoletubes WeVideo hvor der kan arbejdes multimodalt med at lave filmklip.