# data[].attributes.body
Styrker og svagheder:

Vi alle sammen byder ind, alle laver noget, vi lytter til hinanden og respektere hinandens forskelligheder, vi tager hensyn til ordblinde i gruppen og hjælper hvis der er brug for det, det er okay at fejle.

Kommunikation:

Vi snakker pænt til hinanden, vi lytter til hinanden og hjælper hinanden

Plan:

Natalie & Malak --> Dansk.  Selcuk & Sahro --> Engelsk

Fælles materialer:

Docs  og padlet

Forberedelse:

Vi alle skal være forberedt og det vil sige at vi skal have læst de ting som skal til for at færdiggøre opgaven.

Vi forventer at alle lytter til hinanden, og hjælper hinanden og at alle deltager aktivt i opgaverne

Pauser og mødetider:

Vi holder pause efter skolens tidspunkter medmindre vi aftaler andet med hinanden og underviseren, vi møder til den tid som vi plejer --> man giver sin gruppe besked hvis man er forsinket eller ikke kommer

Sygdom:

Ved sygdom skriver vi inde i vores gruppe at vi ikke kommer så de andre i gruppen er forberedt på det --> man spørger selvfølgelig om der er nogle ting man kan kigge på hjemme

Mobiltelefoner:

Man burger sin telefon når man vil så længe de andre i gruppen er indforstået med det

Hvad er vores mål i gruppearbejdet i forhold til:

1.     Teknikalitet (Viden og færdigheder)

2.     Socialitet – at alle er socialt aktive

3.     Sensitivitet – at det er okay at man kan have en dag
hvor man er ekstra sensitiv

4.     Refleksivitet – at blive bedre til at reflektere over tingene

# data[].attributes.body
Sygdomsforebyggelse --> Sygdomsforebyggelse handler om at undgå konkrete sygdomme --> Det gælder om at holde øje med forskellige tilstande, som kan være tegn på, at en sygdom er under udvikling, så man kan forbygge at det udvikler sig mere

Målgruppe --> Sygdomsforebyggelse retter sig mod mennesker, der er i risikogruppen for at få bestemte sygdomme. Det kan for eksempel være en overvægtig person, som kan have en øget risiko for blodpropper, eller en ryger, der har øget risiko for at få lungekræft eller KOL.

Forebyggelse --> kan også rette sig mod mennesker, der har fået en sygdom. Her vil forebyggelsen gå ud på at undgå en forværring af sygdommen. Forværring kan fx være udvikling af senkomplikationer hos en diabetiker.

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme --> betyder at man gør noget for at bevare og forbedre patients fysiske, psykiske og sociale sundhed --> det vil sige at sundhedsfremme er rettet mod vores livsstil samt levevilkår.
Det kan være alt fra en  livsstilsændring til enkelte ting i vores dagligdag som fx at spise mindre sukker, få mere søvn,  deltage i sociale arrangementer eller lære noget nyt – fx at strikke.
Det vil sige vi godt kan gøre sundhedsfremmende ting i vores hverdag uden egentlig at tænke så meget over det. Sundhedsfremme retter sig mod alle former for sundhed, og de griber alle ind i hinanden. Gør vi noget for vores psykiske sundhed, kan det påvirke den fysiske og sociale sundhed osv.

# data[].attributes.body
Når vi snakker om sundhed, har vi det fysiske og psykiske samt det sociale sundhed

Fysisk sundhed handler hvilken tilstand kroppen er i.  Fysisk sundhed kan måles og beregnes på flere måder.
fx vejning, måling af  kropsvægt blodtryk. ligger blodtrykdsmålingen under-over værdierne skal lægen kontaktes.

# data[].attributes.body
I modsætning til fysisk sundhed er psykisk sundhed sværere at forholde sig til, fordi den ikke kan måles eller beregnes. Der er dog alligevel nogle forhold, du kan se efter. De kan opdeles i to områder   1trivsel  2mestring. Trivsel handler om, hvordan vi har det. Er vi fx tilfredse med vores hverdag og de muligheder, vi har? Synes vi, livet giver mening, og føler vi os trygge i de omgivelser, vi er i?
Mestring er et fagord indenfor social- og sundheds området. At kunne mestre noget betyder, at vi er i stand til at handle i en given situation. Lige nu er du i gang med at tage en uddannelse. For at kunne mestre det skal du kunne samarbejde med dine klassekammerater. Fungerer samarbejdet ikke, vil mestring være, at du fx tager en snak med dine klassekammerater og finder ud af, hvad der skal gøres for at få samarbejdet til at fungere. For en borger kunne mestring være at ringe til øjenlægen, hvis han oplever, at hans syn bliver dårligere. Hvis han havde svært ved at ringe selv pga. det dårlige syn, kunne mestring være, at han bad en pårørende eller en social- og sundhedshjælper om at hjælpe sig. Det modsatte af mestring ville være, at han ikke gjorde noget, og stoppede med de aktiviteter, der krævede, at hans syn var bedre. Evnen til at mestre er vigtig for, at vi føler, vi har styr på vores eget liv.

I nogle tilfælde kan den psykiske sundhed dog bestemmes af en diagnose. En diagnose er en fastsættelse af en bestemt lidelse hos en borger på baggrund af symptomer. Inden for ældreområdet kan det fx være demens. Den psykiske aldring kan også påvirke den psykiske sundhed ved, at hukommelsen bliver dårligere, og vi kan få sværere ved at lære nye ting.

# data[].attributes.body
Social sundhed handler om vores relationer til andre mennesker – både de nære relationer som familie og venner og relationer i en større målestok som fx en boligforening eller samfundet som helhed. Visse grupper i samfundet er det, man kalder for socialt udsatte. Det er fx hjemløse eller folk, der er syge og ikke kan arbejde. Derfor kan de føle sig uden for det sociale fællesskab.
Mennesket er et socialt væsen, og det er naturligt for os at være sammen med andre. Hvis vi i længere tid ikke har mulighed for eller lyst til at være sammen med andre, kan det påvirke vores sundhed. De mennesker, vi omgiver os med, udgør vores netværk. Forskning har vist, at mennesker med intet eller meget små netværk klarer sig dårligere sundhedsmæssigt end mennesker med store netværk.

# data[].attributes.body
Livsstil --> handler om menneskers daglige vaner, herunder forbrugsvaner, kulturelle vaner og opførsel. Det er ikke alene økonomisk der bestemmer spisevaner, påklædning, boligindretning, fritidsinteresser, Livsstil kan altså siges at være noget der tjener til at udtrykke og signalere en persons individuelle identitet, livsstilsbegrebet handler ikke bar om hvem man er eller gerne vil være, men også om hvad der gøres og hvad der fremstår som muligt at gøre. Der er ikke kun brug for at forstå livsstil som udtryk for en selvidentitet formet af den enkelte aktør, der er også brug for at forstå hvordan de handlemønstre, der indgår i livsstilen, er formet af kulturelle, sociale, teknologisk og fysiske forhold.

# data[].attributes.body
Ved rygning --> 2 gange højere risiko for at få dødelig hjertesygdom. 10 gange højere risiko for at få lungekræft. Flere gange øget risiko for kræft i mundhule, svælg, spiserør, bugspytkirtel, nyre, blære og livmoderhals. 2-3 gange øget risiko for at få slagtilfælde (apopleksi) og mavesår

# data[].attributes.body
Osteoporose vil oftest være helt uden symptomer, indtil der opstår knoglebrud. knoglesammenfald i ryghvirvlerne, som medfører lændesmerter. De ganske små brud i ryghvirvlerne kan ikke altid ses på et røntgenbillede. Desuden kan der opstå knoglebrud i håndledsregionen og i hofterne.

Hvordan behandles knogleskørhed?

Anvendelse af medicin til behandling af knogleskørhed kan have forskellige mål. Det kan være:

At forsinke udviklingen hos dem, som har fået påvist knogleskørhed

At lindre generne

behandles for at forebygge knoglebrud i følgende situationer:

Hvis der har været et knoglebrud i ryg, lårbenshals eller håndled som er opstået ved en mindre skade, som ved normale knogler ikke ville medføre brud, uanset hvad der beskrives på en knogleskanning

Medicin mod knogleskørhed

Alle med knogleskørhed får tilskud af D-vitamin og kalk

Bisfosfonater er første valg til at behandle knogleskørhed. Denne medicin hæmmer, at knoglevævet nedbrydes og øger knogletætheden. Man skal behandles med bisfosfonater i mindst 3 år.

Hvordan undgår jeg at få eller forværre knogleskørhed?

Det er vigtigt at forebygge knogleskørhed. Det handler om at styrke knoglerne og at undgå fald og belastninger, der kan føre til brud på knoglerne. Det er vigtigt at:

man spiser varieret og prøver at bevare en normal vægt

stopper med at ryge

sørge for at  få nok kalk og D-vitamin dagligt

Fødevarestyrelsen anbefaler at:

Voksne får 5-10 mikrogram D-vitamin dagligt i vinterhalvåret (oktober til april)

10 mikrogram D-vitamin dagligt hele året anbefales til

Gravide

Voksne med mørk hud

Voksne med tildækkende påklædning om sommeren

Personer, som ikke kommer udendørs til daglig, eller som undgår sollys

20 mikrogram i kombination med 800-1000 mg kalk hele året anbefales til

Personer over 70 år

Personer i plejebolig

Personer i øget risiko for knogleskørhed

Hvis du har knogleskørhed, og allerede har mistet store mængder kalk fra dine knogler eller haft et knoglebrud, bør du også tage medicin mod knogleskørhed.

Hvordan udvikler sygdommen sig?

Der sker et gradvist tab af knoglemasse fra 40 års alderen. Tabet stiger efter overgangsalderen hos kvinder. Forskellige faktorer vil yderligere kunne øge knogletabet.

# data[].attributes.body
Kronisk Obstruktiv Lungesygdom -->  KOL

KOL er en kronisk sygdom i lungerne, hvor luftvejene bliver forsnævret, og lungevævet bliver ødelagt

KOL udvikler sig snigende over mange år

Sygdommen viser sig ved tiltagende åndenød, hoste, slim og hyppige infektioner i lungerne

Behandlingen består af rygestop, medicin og fysisk aktivitet/træning

Personer med svær KOL har gavn af at deltage i specielle kurser - kaldet KOL-rehabilitering/genoptræning

Sygdommen fører til nedsat livskvalitet hos mange mennesker

symptomerne på KOL

Åndenød

Hoste og opspyt

Hyppige infektioner i lungerne

medicin

Medicin, som udvider de forsnævrede luftveje

Medicin, som dæmper irritationen i luftvejene.

Slimløsende medicin

Antibiotika bliver anvendt ved akutte forværringer

akut indlagt, kan ilt i en periode være nødvendigt

Ved svære tilfælde skal vejrtrækningen i en periode støttes med en respirator

# data[].attributes.body
Demens er en tilstand og ikke en sygdom i sig selv.
Demens er tegn på sygdom i hjernen og viser sig ved, at de mentale funktioner svækkes.

Der er tale om en kronisk og fremadskridende sygdomstilstand, der ikke kan helbredes. Medicinsk behandling kan i nogle tilfælde lindre symptomer og forsinke progression i sygdommen.

Herudover er sociale og fysiske aktiviteter, god pleje og generel omsorg afgørende elementer i opretholdelsen af et godt og værdigt liv med demens.

Afhængig af, hvilken form for svækkelse, der er tale om, og i hvilket sygdomsstadie, personen befinder sig på, er behovene for hjælp og støtte forskellige.

Typiske symptomer på demens

Problemer med hukommelsen

Nedsat initiativ og handlekraft

Problemer med at finde ord og benævne ting

Problemer med at finde vej (påvirket stedsans)

Problemer med at håndtere tal og regne

Nedsat overblik

Problemer med at huske navne

Ændringer i personlighed og forringet situationsfornemmelse

donepezil, rivastigmin og galantamin virker som udgangspunkt på samme måde. Disse midler kan føre til bedring af en række symptomer på demens hos omkring halvdelen af de demente med let til moderat sygdom

# data[].attributes.body
Diabetes mellitus, også kaldet sukkersyge, er en livslang kronisk sygdom. Når man har diabetes, har man forhøjet blodsukker, og forstyrrelser i omsætningen af sukkerstoffer, fedt og proteiner i kroppen.

det findes 3 forskellige typer diabetes som har hver sin måde at påvirke kroppen

Type 2 er der hvor insulinen bugspytkirtlen dannes som normalt men ikke kan frigives ud til cellerne i kroppen

symptomerne på type 2-diabetes

Tørst

søvnig

bleg

svedig

sulten

hovedpine

indre uro

svimmel

synsforstyrrelser

humørsyg

Hyppige vandladninger - man tisser oftere end normalt

Svampeinfektioner i kønsorganer og negle

lægkramper

øget tendens til infektioner og manglende heling af fodsår.

I sjældne tilfælde kan blodsukkeret blive så højt, at man kan blive omtåget eller bevidstløs.

Medicin

Insulin
Metformin

forskellen på diabetes 1 og 2

Ved type 1-diabetes ophører insulinproduktionen i kroppen fuldstændigt. Det skyldes, at kroppens eget immunforsvar dræber de celler, som producerer insulin.

Ved type 2-diabetes danner man insulin som alle andre normale mennekser gør, problemet er bare at insulinen ikke bliver sendt ud til kroppens celler som den normalt vil gør

# data[].attributes.body
Depression er en psykisk sygdom. Den viser sig ved, at man er vedvarende nedtrykt, har nedsat lyst og interesse, nedsat energi og er mere træt end normalt.

Depression er en sygelig tilstand, som ikke skyldes dovenskab, personlig svaghed eller mangel på evne til at tage sig sammen. Ting, som tidligere ville gøre en i godt humør og glad, er nu ligegyldige og tomme. Man oplever ingen glæde - hverken sammen med kæreste eller ægtefælle, ved arbejde eller uddannelse eller i fritidsaktiviteter.

Symptomerne skal have stået på i mindst to uger. Man skelner mellem svære, moderate og lettere depressioner. En særlig tilstand kaldes dystymi, som er et mere kronisk forløb over flere år.

Hvad er symptomerne på depression?

Mindst 2 ugers varighed af nedenfor nævnte symptomer.

A. Mindst 2 af følgende depressive kernesymptomer:

1. Nedtrykthed

2. Nedsat lyst eller interesse

3. Nedsat energi eller øget tendens til at blive træt

B: Mindst 2 følgende ledsagesymptomer:

1. Nedsat selvtillid eller selvfølelse

2. Selvbebrejdelser eller skyldfølelse

3. Tanker om død eller selvmord

4. Besvær med at tænke eller koncentrere sig

5. Indre uro eller rastløshed eller hæmning

6. Søvnforstyrrelser

7. Ændring i appetit eller vægt

Medicin af typen SSRI bruges mod moderate og svære depressioner. SSRI-medicin er ofte førstevalg i behandlingen, fordi den som regel giver færre bivirkninger end andre former for medicin.
...
SSRI (selective serotonin reuptake inhibitors)

Sertralin.

Citalopram.

Escitalopram.

Fluoxetin.

Paroxetin.

Fluvoxamin.

# data[].attributes.body
Hjertekarsygdomme er lidelser i hjerte eller kar, der typisk skyldes åreforkalkning, som giver forsnævringer af pulsårerne og risiko for blodprop i fx hjerte eller hjerne.

Hjerte: Hjertekrampe, blodprop i hjertet, hjertesvigt med åndenød og hævede ben, rytmeforstyrrelser med hjertebanken, svimmelhed, besvimelser eller pludselig død.

Hjerne: Blodprop eller blødning i hjernen (apopleksi/slagtilfælde), fx med talebesvær, synsproblemer, lammelser, kramper eller evt. demens.

Ben: Vindueskiggersyge, blodprop i benpulsårer med bensår og koldbrand.

Nyrer: Nyresvigt.

Kønsorganer: Impotens

Risikofaktorer for åreforkalkning:

Alder

Rygning

Arvelig tilbøjelighed til åreforkalkningssygdom (blodprop, slagtilfælde mv. i tidlig alder hos forældre eller søskende)

Forhøjede kolesteroltal i blodet

Overvægt, specielt med fedtet på maven (æbleform)

Det mandlige køn

Kvinder efter menstruationsophør

Diabetes 2 (diabetes mellitus)

Forhøjet blodtryk

Manglende motion

Forebyggelse af åreforkalkning kræver, at man gør op med sine risikofaktorer:

Hold op med at ryge

Tab dig, hvis du er overvægtig

Dyrk motion - mindst ½ time om dagen

Spis hjertevenligt (mindre mættet dyrisk fedt; mere fisk, fiber og grønt)

Evt. diabetes 2 eller blodtryksforhøjelse skal være under kontrol

Få målt dine kolesteroltal ved en blodprøve, hvis du har flere risikofaktorer, er arveligt disponeret til blodpropper, eller du lider af åreforkalkningssygdom

Begræns alkoholindtaget, hvis det ligger over 2 (mænd) eller 1 (kvinder) genstande om dagen

Overvej sammen med familien at tage et førstehjælpskursus i hjertestopbehandling

Følg lægens råd om forebyggelse og behandling

Åreforkalkningssygdom behandles generelt med:

Blodpropsforebyggende medicin (små doser acetylsalicylsyre, ’Hjertemagnyl’)

Kolesterolsænkende medicin (statiner mv.)

Evt. ACE-hæmmere

.

# data[].attributes.body
Denne pyramide indenholder
Fysiske behov
De fysiske behov kaldes også fysiologiske behov og er det, som kroppen behøver for grundlæggende set at kunne fungere. Det er luft, mad og drikke, at komme af med urin og afføring, søvn, bevægelse, en normal kropstemperatur, hygiejne og sex.
Tryghedsbehov
Tryghedsbehov kaldes også for sikkerhedsbehov, og det handler om behovet for sikkerhed, stabilitet, beskyttelse, frihed fra frygt, nervøsitet og kaos. Det er også behov for struktur, orden, lov, grænser osv. Det kan være beskyttelse mod vind og vejr, smerter og andet ubehag og fravær af angst og frygt.
Sociale behov
Sociale behov handler om behov for fællesskab, kærlighed, venskab samt behovet for tilhørsforhold til enkeltpersoner og grupper. Det er også spørgsmålet om at føle sig accepteret af sine nære omgivelser, familie, naboer og arbejdskollegaer og som borger i samfundet. Det drejer sig om at indgå i positive relationer til andre mennesker.       Præstationsbehov
Præstationsbehovene eller behov for anerkendelse drejer sig om agtelse, selvrespekt, selvtillid, kunnen, anerkendelse, status og værdighed og have behov for at blive påskønnet og få ros af andre.
Selvrealiseringsbehov
Selvrealiseringsbehov er behov for at virkeliggøre sine mål og realisere medfødte eller senere erhvervede evner, at opnå såkaldte højdepunktsoplevelser eller åbenbaringer. At opsøge nye udfordringer, nå så langt, man kan, og opfylde sin dybeste længsel. Uddannelse kan fx medvirke til at give indsigt til at vokse og udvikle sig.

# data[].attributes.body
Navn: Karla Lindholm Jensen

Alder: 110 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Tidligere telefonist

Nuværende bolig: Lejlighed i Herning

Netværk: Søn og svigersøn, børnebørn og oldebørn samt venner i Herning. Adoptivdatter er død pga. kræftsygdom.  Ægtefællen er død.

Værdier/livsførelse: Ude godt, men hjemme bedst. Familien er det vigtigste man har.

Interesser før og nu: Venner og familie. Ryger cerutter. Kryds & tværs

Sygdom/funktionsnedsættelse: Aldersrelaterede funktionsnedsættelser. Gangbesværet, bruger rollator. Har ikke været ude af egen lejlighed i 6 år, da hun ikke har overskud til det.

# data[].attributes.body
Funktionsevnetilstand  -->  3

Aldersrelaterede funktionsnedsættelser --> Gangbesværet, bruger rollator.

hjælpemidler -->
Personligpleje - hygiejne  praktisk hjælp - rengørning, handle

# data[].attributes.body
3 funktionsnedsættelse

Svære begrænsninger

# data[].attributes.headline
Hvilken betydning har livsstilssygdommen for Karla 

# data[].attributes.subject
Hvilken betydning har livsstilssygdommen for Karla 

# data[].attributes.body
Hjemmet -->  Karla skal have besøg i hjemmet til at få målt sit blodsukker samt have insulin hvis der er behov for det.

Kost --> Karla skal ændre sine madvaner for at holde hendes blodsukker stabilt

Oplæring --> Karla skal have en oplæring i at stikke sig selv og tjekke sit blodsukker mm

Opmærksom --> På symptomer

# data[].attributes.body
Livsstil er de faktorer i vores hverdag, som vi selv vælger inden for vores økonomiske rammer og de samfundsmæssige rammer, vi lever i. De valg, vi træffer, hænger nøje sammen med vores vaner, og derfor tænker vi måske slet ikke over, at vi foretager et valg.
Et eksempel er, om vi dyrker motion. Er vi vokset op i en familie, hvor der aldrig blev dyrket motion, så vil vi nok heller ikke gøre det som voksne, medmindre vi bevidst går efter det. Som børn er vi altså afhængige af, at vores voksne træffer valgene for os, men som unge, voksne og gamle vælger vi selv. Vi vælger fx selv, hvad vi vil spise, om vi vil ryge, eller om vi vil solbade uden solcreme.

Levevilkår er: boligforhold uddannelse, job og indkomst familie og netværk miljø.

Boligforhold         Generelt er der gode boligforhold i Danmark. Alligevel er der stor forskel på, om vi bor i en toværelses lejlighed i byen, på en landejendom eller i en villa på Strandvejen. Det påvirker vores sundhed på den måde, at der kan være forskel på kvaliteten af boligerne. Dårligt indeklima kan fx betyde udvikling af skimmelsvamp, som vi kan udvikle allergi over for.
I Danmark er der også mennesker, der ikke har et sted at bo, og antallet af hjemløse er stigende. Det kan synes lidt mærkeligt, da vi jo lever i et velfærdssamfund. Tallene i faktaboksen viser, at hjemløshed ofte hænger sammen med andre problemer.

Uddannelse, job og indkomst         I Danmark er der det, vi kalder social ulighed i sundhed. Det betyder, at folk med lange uddannelser er sundere og lever længere end folk med korte eller ingen uddannelser. Det skyldes, at levevilkårene hænger tæt sammen. Har du fx en god indkomst, vil du også kunne få en god bolig i et godt miljø. Har du en god
uddannelse, kan du få et godt job og en god indkomst.

Familie og netværk         Den familie, vi vokser op i, har stor betydning for vores sundhed senere i livet. Dels grundlægges mange af vores vaner i opvæksten, dels er familien en del af vores private netværk. Som du læste ovenfor, klarer mennesker med store netværk sig bedre end mennesker med små eller intet netværk. Det skyldes bl.a., at vi kan få støtte og hjælp fra vores netværk, hvis vi bliver syge, eller hvis vi ønsker at ændre livsstil. Det kan også gavne med hjælp fra det professionelle netværk som fx en læge, kostvejleder eller fitnesstræner.

Miljø         Med miljø menes de omgivelser, vi er i. Det er nærmiljø som fx vores bolig, men det er også i større sammenhæng i form af det samfund, vi er en del af. Der er fx forskel på, om vi bor i byen eller på landet. På landet er der god mulighed for at komme ud i naturen, og i byen er der lettere adgang til forskellige aktivitetsmuligheder som fx idrætshaller og foreninger. Der vil også være forskel på luftforureningen mellem by og land. Bjarne Bruun Jensen, som du læste om ovenfor, er netop forsker i miljø og sundhed. Han har bl.a. forsket i, hvordan luftforurening påvirker vores sundhed.

Sundhedsvæsnet  I Danmark har vi et sundhedsvæsen, der er med til at sikre, at vi kan leve et sundt liv. Hvis vi bliver syge eller kommer til skade, kan vi få hjælp hos lægen eller på sygehuset. Selvom vi ikke bliver syge, har vi alligevel kontakt med sundhedsvæsnet igennem hele vores liv.

# data[].attributes.headline
Hvad skal man som SSA/SSH særligt observere hos borgeren

# data[].attributes.subject
Hvad skal man som SSA/SSH særligt observere hos borgeren

# data[].attributes.body
som SSA/SSH skal man være særlig opmærksom på symptomer og om Karla opfører sig som hun plejer samt at hun får målt blodsukkeret

# data[].attributes.body
Rygning --> Nikotin fører ofte til forhøjet blodglukose - blodsukker

Kost --> det er vigtigt at Karla får den rette næring

# data[].attributes.body
Energibehov

Karla vejer 50 kg

50 X 100 = 5.000 X 1,5 = 7.500 KJ

7.500 KJ : 4,2 = 1785 Kcal

# data[].attributes.body
Det er ikke specielt svært at sikre en god køkkenhygiejne - det handler først og fremmest om at tillægge sig de rigtige vaner, bl.a. at:

vaske hænder, inden man begynder at lave mad

vaske hænder undervejs mellem håndtering af forskellige typer af råvarer og færdiglavede produkter

vaske hænder efter toiletbesøg, hoste, næsepudsning, etc.

vaske hænder når man har rørt ved dyr

bruge rene redskaber, skærebrætter, knive mv.

rengøre redskaber efter brug og mellem behandling af forskellige kødtyper

holde kød/fisk/æg adskilt fra grønsager

holde råt kød og rå grønsager adskilt fra færdigvarer som pålæg og færdiglavede retter

undgå dryp på andre fødevarer både i og udenfor køleskab

bruge rene karklude, viskestykker, håndklæder og forklæder (skifte dem ofte)

skifte karklud hver dag og vaske på mindst 60 grader

tilberede korrekt

afkøle korrekt

opbevare korrek

Undgå spredning
Bakterier kan spredes mellem forskellige madvarer på køkkenbordet og i køleskabet. Derfor er det vigtigt at holde madvarerne adskilt både under opbevaring og ved tilberedning.

# data[].attributes.body
Morgenmad -->  1 portion havregryn (40 g) med 1 tsk. sukker (5 g) og minimælk (150 ml) - 1 stk. fuldkornsbrød (50 g)1 skive ost 30+ (20 g) Kaffe/te

Formiddag -->   1 stk. knækbrød (12 g) med banan (50 g)

Frokost --> 2 skiver  rugbrød (50 g) et stykke med  leverpostejmad (15 g) og agurk (20 g)
et stykke med sild (30 g) og løgringe (5 g)
1 portion råkost (100 g gulerod, 50 g hvidkål, 20 g olie/eddikedressing) 1 glas minimælk (150 ml)

Eftermiddag --> 1 stk. fuldkornsknækbrød (12 g) med avocado (20 g) Kaffe/te

Aften --> Kyllingefilet (125 g tilberedt/150 g råt) Broccoli (150 g) Majskerner, frosne (50 g) Olie (10 g) Skysovs, ca. ½ dl (3 g hvedemel til jævning)Kartofler (120 g)Vand

Sen aften --> Nødder/mandler (20 g)1 appelsin (125 g)

# data[].attributes.body
Anretningens formål --> at præsentere maden på den bedst mulige måde, og eventuelt at gøre det sådan, at den der spiser ved, hvor man  helt intuitivt  skal starte, for at få den ”rette” oplevelse af måltidets smagsnuancer
elementer og teksturer -->
Det vigtigt at få borgerens appetit vækket og lysten i borgeren dukker op

Det er vigtigt at være opmærksom på hvordan maden er anrettet fordi -->   Selve anretningen af maden og rammerne om måltidet kan også være vigtige for den ældres oplevelsen af livskvalitet og dermed værdighed.

# data[].attributes.body
Karla vejer 50kg
50 *40ml=2.000

En kop kaffe om morgen 150 ml

Frokost= to glas vand =400 ml

Eftermiddag to kopper saftevand=400ml

Aftensmaden 1 glas vand 200ml

Mad =700 ml

Stofskifte=300 ml

I alt 2.150 ml par dag

# data[].attributes.headline
Derfor er det vigtigt for borgeren at få væske nok

# data[].attributes.subject
Derfor er det vigtigt for borgeren at få væske nok

# data[].attributes.body
Plejekrævende ældre, der ikke får nok væske, kan få forstoppelse og blive svimle, hvilket kan føre til eksempelvis faldulykker. Dehydrering forekommer mest hos denne gruppe af ældre og er normalt ikke noget, der sker for ældre, der kan klare sig selv.

# data[].attributes.body
Protein 20 %
Fedt 31 %
Kulhydrat 49

Morgen

24 % af energi

59 g kulhydrat

Formiddag

6 % af energi

18 g kulhydrat

Frokost

24 % af energi

44 g kulhydrat
Eftermiddag

5 % af energi

9 g kulhydrat

Aften

30 % af energi

41 g kulhydrat

Sen aften

11 % af energi

15 g kulhydrat

# data[].attributes.body
Kendskab til borgerens livshistorie.

Observation af borgerens dagligdag og livsstil.

Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter.

Motivation.

Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten.

Formålet er at lærer sin borger at kende samt skabe et bånd med sin borger, samt finde nogle ting som kan give livsglæde samt nogle faste rammer

# data[].attributes.headline
	Anvend KOSMO modellen til at finde en aktivitet (p-adl eller i-adl, der giver borgeren livskvalitet.)

# data[].attributes.subject
	Anvend KOSMO modellen til at finde en aktivitet (p-adl eller i-adl, der giver borgeren livskvalitet.)

# data[].attributes.body
Vi bruger KOSMO til at finde en aktivitet l-iadl
Karla er villig til at lave kage for at invitere hendes familie til sin fødselsdag. Da det er hendes værdi (livskvalitet)
Karla elsker fælleskab sidde og sludre og være sammen med sine tætteste.
Karla føler sig topmotiveret, over at kunne få gæster, så hun tager initiativ til at kunne tage en pisemaskine i hånden og gå i fuld sving. med at kunne lave en kage til sine gæster.

# data[].attributes.body
Kendskab til borgerens livshistorie.

Observation af borgerens dagligdag og livsstil.

Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter.

Motivation.

Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten.