# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר 1- שאלות מנחות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר 2- שאלות מנחות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר 3- שאלות מנחות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר 4- שאלות מנחות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר 5 - שאלות מנחות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר 6- שאלות מנחות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר 2-Effect of expiratory muscle strength training on voice and speech  An exploratory study in persons with Parkinson s disease or multiple sclerosis

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר לפורום 3Intl J Lang   Comm Disor - 2021 - Mendoza Ramos - Effect of boost articulation therapy  BArT  on intelligibility in adults

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר רביעי ראיונות עם קלינאים על אופציית מגבר לפרקינסון

# data[].attributes.headline
1-2% מהאוכלוסי

# data[].attributes.body
1. 1-2% מהאוכלוסיה מעל גיל 60 וישנם בני 40 עד 50 עם הופעה מוקדמת.

הפרעות קול ודיבור מופיעות אצל כ90% בקירוב מחולי הפרקינסון

הפרעות קול ודיבור המאפיינות אנשים עם פרקינסון, המכונות דיסארטריה היפוקינטית כוללות את המאפיינים

-עוצמת קול מופחתת

-איכות קול נשיפתית או צרודה

-חוסר דיוק בהגייה

-אינטונציה מונוטונית, מופחתת

# data[].attributes.headline
2.הגורמים האפשריים להפרעות קול ודיבור במחלת הפרקינסון הם 

# data[].attributes.subject
2.הגורמים האפשריים להפרעות קול ודיבור במחלת הפרקינסון הם 

# data[].attributes.body
הפחתה בייצור דופאמין בגרעינים הבאזליים המובילים לנוקשות, חולשה, איטיות בתנועה ותנועה מופחתת

שינויים פיזיולוגיים הגורמים לסגירה מופחתת של מיתרי הקול

דפוסים אסימטריים של רטיטת מיתרי הקול, אות עצבי מופחת לשרירי הגרון, הפחתת פעילות שרירי הנשימה.

הפחתה ביכולת הבקרה העצמית על העוצמה ובשמירה על העוצמה

ירידה בניטור משוב שמיעתי חיצוני

# data[].attributes.headline
שכיחות מען כיל

# data[].attributes.body
1. שכיחות מען כיל 60 1-2%, מעל גיל 85 3.5%. הפרעות בקול ודיבור 90% מהמקרים.

סימנים מוטוריים: איטיות בתכנון תנועה, נוקשות, רעד במנוחה, אב-נורמליות בהליכה,יציבה ושיווי משקל.

2. תהליכים פתולוגיים עיקריים:

ירידה בתאים המייצרים דופמין בבזל גנגליה

הצטברות גופיפי לואי בגזע המוח, מבנים תת קורטיקליים וקורטיקליים.

מתבטא בהאטה בתנועותיות, ירידה בתנועה אוטומטית, פגיעה בדיוק ומהירות תנועה. משפיעה על יכולת קוגניטיביות, סנסומוטוריות ולימביות.

3. דיסארתריה קינטית משפיע על עוצמה, פרוזודיה (שינויי עוצמה ותדר), איכות הקול.

4. שיטת הטיפול המוצעת במחקר היא speak out! בשילוב טיפול קבוצתי

5. loud crowed.

12 טיפולים תדירות 3 בשבוע 40 דק׳ כל טיפול. החל משבוע 3-44 השתלבות בקבוצה. טיפול בבית עם חוברת 15 דק בוקר וערב.

6 רכיבים של הטיפול הפרטני:

1. . חימום (עם הגאים נשאלים)

2. אהה ארוך

3. גליידים

4. ספירה

5. קריאה

6. מטלות קוגניטיביות שפתיות

חידושים: נשען על הכנת ״כוונה״ intent לדיבור. טיפול קצר יותר בזמן ותוכנית מובנית משלבת מפגשים קבוצתיים.

6. בהשוואה לlsvt, הטיפול קצר יותר ומשלב באופן מובנה קבוצה. הדגש הוא על הפקת. דיבור כפעולה לא אוטומטית, עם כוונה.

7. לבחון את ההשפעה של תוכנית ספיק אאוט בקרב אנשים עם פרקינסון.

8. תוצאות:

עוצמה- עוצמת הקול השתפרה משמעותית.

שינויים בתדר ובעוצמה- נצפה שיפור משמעותי בשונות התדרים

שונות העוצמה השתפרה במונולוג ופחות בקריאת טקסט

איכות הקול בcpp- נמדד שיפור ניכר, אצל נשים אף יותר מגברים.

שאלונים v-rqol- המשתתפים דיווחו על שיפור משמעותי בתחושת השימוש בקולם ביום יום.

9. ההשערות לשיפור בפרוזודיה:

דיבור עם כוונה שיפר את יעילות מערכת הפקת הקול, ובייחוד שינויים פרוזודיים

המשתתפים נתנו יותר פוקוס על דיבור מכוון, מה שאפשר שליטה טובה יותר בקול ובמאפיינים פרוזודיים.

ישנו קשר בין אינטונציה לבין מצב רגשי, לכן יתכן שהשיפור בחוויה הסובייקטיבית של הקול שיפרה את הפרוזודיה.

# data[].attributes.headline
3. שיטת הטיפול המוצעת היא LSVT , הומצאה בסוף 1980, מטרת השיטה לתת מענה לקשיי הקול והדיבור בחולי פרקינסון. פרוטקול השיטה כולל 16 מפגשים עם מטפל, כל שבוע ארבעה מפגשים בני שעה, במשך ארבעה שבועות. במקביל מתקיים תרגול יומיומי עצמאי. LSVT  היא השיטה הוותיקה והנחקרת לטיפול קול בחולי פרקינסון והוכחה כשיטה התנהגותית יעילה.

# data[].attributes.subject
3. שיטת הטיפול המוצעת היא LSVT , הומצאה בסוף 1980, מטרת השיטה לתת מענה לקשיי הקול והדיבור בחולי פרקינסון. פרוטקול השיטה כולל 16 מפגשים עם מטפל, כל שבוע ארבעה מפגשים בני שעה, במשך ארבעה שבועות. במקביל מתקיים תרגול יומיומי עצמאי. LSVT  היא השיטה הוותיקה והנחקרת לטיפול קול בחולי פרקינסון והוכחה כשיטה התנהגותית יעילה.

# data[].attributes.headline
1. אתגרי דיבור בפרקינסון:

# data[].attributes.subject
1. אתגרי דיבור בפרקינסון:

# data[].attributes.body
1. דיסארתריה היפוקינטית, היפופוניה משמעותית- נשיפתיות, קשיים בשטף ובקצב הדיבור, דיבור מונוטוני, קשיים בעוצמת הקול, הפחתה בארטיקולציה. קשיים בתפיסת הדיבור- משוב שמיעתי. היפומימיה- משפיע על תקשורת. קושי בתפיסת צורך להגביר את הקול על רקע רעש.

בעיות שפתיות שנוצרות כתוצאה מהירידה בקוגניטיבית.

כיצד שיטות הטיפול שואפות להתמודד עם הקשיים הללו:

התנהגותית:

למידה מוטורית- דיבור שמטרתו לעקוף את המסלול האוטומטי, ניתוק התלות מדופמין. דיבור עם כוונה, בעוצמה חזקה, יאפשר לנו לעקוף את המסלול.

תרגול קוגניטיבי בספיקאאטוט שמטרתו לדמות דיבור ספונטני. תרגול הגלישה מאפשר שליטה בתדרים. בספיקאאוט האבחון הראשון מצולם- מאפשר ללמוד את הקשיים במטרה לשינוי ושיפור. לפתח בקרה עצמית. מעטפת משפחתית וקהילתית- מכירה את הקושי ומסייעת בתרגול, הבנת הקשיים ושימור התרגול.

2. שיטה התנהגותית:

יתרונות: התקדמות המחלה, פיתוח יכולות לאורך טווח, פעילות הוליסטית, חיזוק והעצמה של המטופל.

חסרונות:

דרישה קוגניטיבית, קושי בשמירה על עקביות והתמדה בתרגול יום יומי, קושי בשמירה על אפקטיביות במקרים קשים יותר.

שימוש במכשירים:

יתרונות ההגברה: תוצאות מיידיות, נגישות, דורש פחות מאמץ.

חסרונות: פיתוח תלות במכשיר, קשיים פרקטיים הנוגעים לתפעול המכשיר. סטיגמה, מודעות עצמית

3. שיקולים בבחירת המכשיר: חומרת המחלה, חומרת ההיפוניה, מצב קוגניטיבי, העדפה אישית, מאפייני המכשיר עצמו. מוטיבציה

מתי נמליץ? העדפת המטופל. כאשר מצב קוגניטיבי ירוד, בשלבים מתקדמים של המחלה, מוטיבציה נמוכה לטיפול, כמות טיפולים מוגבלות, נוכחות של סיוע.

4. תכונות של מכשירי הגברה: נראות המכשיר, נוחות תפעול המכשיר, מחיר, אסתטיקה, ניידות של המכשיר, התאמה לצורכי המטופל, איכות הקול.

שלושת סוגי ההגברה הקיימים:

1. מגברים לבישים

- תיאור: מכשירים ניידים המיועדים ללבישה על הגוף, כגון על חגורה, סביב הצוואר, או כחלק ממערכת תלייה.

- מאפיינים:

- מיקרופון שמקליט את הקול של המשתמש.

- רמקול קטן שמגביר את הקול.

- שליטה בעוצמת השמע.

- יתרונות:

- נוח לשימוש אישי בשיחות אחד-על-אחד או בקבוצות קטנות.

- קל משקל ומתאים למשתמשים ניידים.

- אתגרים:

- לא תמיד יעיל בסביבות רועשות.

- יש אנשים שעלולים לחוש אי-נוחות או מבוכה מלבישת המכשיר.

2. מגברים ניידים או ידניים

- תיאור: מגברים קטנים, המופעלים באמצעות סוללות, הכוללים מיקרופון ורמקול. ניתן להחזיק אותם ביד או להצמידם לבגד.

- מאפיינים:

- קומפקטיים ונוחים לנשיאה.

- בדרך כלל בעלי עיצוב פשוט עם שליטה בסיסית לתפעול קל.

- יתרונות:

- מספקים הגברה מיידית של הקול.

- רב-שימושיים, מתאימים גם לחללים פנימיים וגם לסביבות חוץ.

- אתגרים:

- דורשים מהמשתמש להחזיק או לנהל את המכשיר במהלך השיחה.

- עוצמת ההגברה מוגבלת במצבים עם קבוצות גדולות או סביבות רועשות.

3. מגברים מותאמים לסמארטפונים

- תיאור: מערכות המשתלבות עם סמארטפונים באמצעות אפליקציות או התקנים חיצוניים שמתחברים למכשיר ומגבירים את הדיבור.

- מאפיינים:

- אפשרויות התאמה אישית דרך ממשקי אפליקציות.

- מנצלות טכנולוגיה מוכרת עבור משתמשים המורגלים בסמארטפונים.

- יתרונות:

- דיסקרטיים ומשתלבים בטכנולוגיה יומיומית.

- ניידים וגמישים להתאמה למגוון סביבות תקשורת.

- אתגרים:

- תלות בהתאמה לסמארטפונים ובחיי הסוללה שלהם.

- עשוי לא להתאים למשתמשים בעלי ידע טכנולוגי מוגבל.

סוגי. מיקרופונים: מיקרופונים ניידים, מיקרופון מדונה, מיקרופונים דשיים, מיקרופונים שולחניים ומיקרופונים משולבים בטכנולוגיה חכמה.

5. על פי המחקר, ההמלצות המרכזיות לשיפור האימוץ והשימוש במכשירי הגברה:

1. התאמה אישית של בחירת המכשיר

- התאמת המכשיר לצרכים וליכולות של המטופל:

- יש לבחור את המכשיר בהתאם לדרגת ההיפופוניה, היכולת הקוגניטיבית, והמטרות התקשורתיות של המטופל.

- חשוב לקחת בחשבון את ההעדפות האישיות של המטופל ואת הסביבות שבהן הוא מתקשר לרוב (למשל, בית, עבודה, או קבוצות חברתיות).

- התאמת מכשיר קל לשימוש: יש לבחור מכשירים פשוטים לתפעול כדי למנוע תסכול ולהגביר את הסיכוי לשימוש יומיומי.

2. תמיכה בהטמעה ובשימוש במכשיר

- מעורבות בני משפחה ומטפלים:

- מעורבות פעילה של בני משפחה או מטפלים בתהליך הלמידה והשימוש במכשיר יכולה לשפר את היעילות ולהגביר את התמיכה החברתית.

- הדרכת המשפחה או המטפלים על אופן תפעול המכשיר ועידוד המטופל לשימוש בו.

- מעקב ותמיכה מקצועית:

- יש צורך במעקב סדיר של קלינאי תקשורת על מנת להעריך את ההתקדמות של המטופל, לפתור קשיים טכניים, ולעדכן את תכנית הטיפול במידת הצורך.

3. העלאת מודעות ותפיסת ערך המכשירים

- הדרכת המטופלים על היתרונות של מכשירי הגברה:

- להסביר למטופלים כיצד המכשירים יכולים לשפר את ההשתתפות החברתית, העצמאות, ואיכות החיים שלהם.

- הפחתת סטיגמה:

- חשוב להתמודד עם תחושת מבוכה או חשש של המטופלים בנוגע לשימוש במכשירים על ידי הסברה שהשימוש בהם הוא כלי מועיל ולא סימן לחולשה.

4. שילוב מכשירי הגברה כחלק מתכנית טיפול משולבת

- שילוב עם טיפול התנהגותי:

- מכשירי ההגברה אינם מחליפים טיפול בדיבור (כגון LSVT LOUD), אלא מהווים פתרון משלים במקרים שבהם יש מגבלות פיזיות או קוגניטיביות.

- מעבר הדרגתי בין שיטות טיפול:

- במידת האפשר, להתחיל עם מכשירי ההגברה ככלי זמני ולנסות לשלב טכניקות אחרות לשיפור התקשורת הטבעית.

5. התאמת מכשירים מתקדמים וטכנולוגיים

- בחירת טכנולוגיה נוחה ומתאימה:

- שימוש במכשירים עם טכנולוגיה מתקדמת, כגון מגברים המתחברים לסמארטפונים, יכול להקל על מטופלים שמרגישים בנוח עם טכנולוגיה יומיומית.

- שדרוג לפי הצורך:

- מעקב אחר חידושים בשוק והתאמת המכשיר לצרכים המשתנים של המטופל לאורך זמן.

# data[].attributes.headline
4. ההתנהגויות הקוליות העשויות להיחשב כמושפעות מהשיטה הן

# data[].attributes.subject
4. ההתנהגויות הקוליות העשויות להיחשב כמושפעות מהשיטה הן

# data[].attributes.body
שיפור בעוצמת הקול

שיפור בקצב הדיבור

שיפור במגוון של תדירות הבסיס

שיפור בארטיקולציה

שיפור בתפיסה העצמית של איכות הקול ומובנות הדיבור

שיפור בדירוג הקול ומאפייני התקשורת על ידי מאזיניםשעפור בסגירת המייתרים ללא עליה במתח הגרון.

בליעה יעילה יותר

שיפור בתפקוד הלשון

שיפור בלחץ האוויר הסאב גלוטי

שיפור במימיקה

שינוי בתבניות אקטיבציה נוירולוגיות והפעלה של המיספרה ימין

# data[].attributes.headline
5. תוצאות המחקר הן עוצמת קול מוגברת ללא עדות לעליה במתח הלרינגיאלי מיד בסיום הטיפול וכן לאחר 6, 12 ו24 חודשים מסיום הטיפול.  

# data[].attributes.subject
5. תוצאות המחקר הן עוצמת קול מוגברת ללא עדות לעליה במתח הלרינגיאלי מיד בסיום הטיפול וכן לאחר 6, 12 ו24 חודשים מסיום הטיפול.  

# data[].attributes.body
*טיפול מקוון הוביל לתוצאות דומות

# data[].attributes.headline
השפעת הפרעה בת

# data[].attributes.body
1. השפעת הפרעה בתפקוד הנשימה על הקול:

אצל אנשים עם פרקינסון- חולשת שרירי הנשיפה משפיעה על יצירת לחץ תת-גלוטי. נשמע קול חלש, קצב לא אחיד והםרעה היציבה של ההפקה.

אצל אנשים עם טרשת נפוצה- ירידה במיאלין פוגעת בתפקוד שרירי הנשיפה. נשמע קול חלש ומתוח וקושי בשליטה על יציבות טון ועוצמה.

הרציונאל מאחורי שיטת EMST- אימון מתח של שרירי הנשיפה יביא לשיפור יציבות ההפקה הקולית.

2. שיטה:

9 אנשים עם PD

6 אנשים עם MS

ללא מחלות נוירולוגיות נוספות,ללא טיפול מוטורי קודם או במקביל, ללא ציונים נמוכים במבחני אינטליגנציה, ללא מחלות קודמות במערכת הנשימה.

חלוקה ל-2 קבוצות באופן רנדומלי (כאשר החוקרים יודעים מי משתייך לאיזו קבוצה)

קבוצה א- קיבלה טיפול מיידי EMST ולאחר מכן טיפול משמר

קבוצה ב- ללא טיפול ולאחר תקופה התערבות EMST

בוצעה השוואה בין קבוצות ובתוך הקבוצות.

נבדקו השפעות על MEP, MPT, DDK, מובנות דיבור, קצב דיבור השאלונים לדיווח עצמי על השפעות על תקשורת והשתתפות.

3. תוצאות:

שיפור במדד MEP אצל שתי הקבוצות לאחר התערבות וטיפול משמר

שיפור מסויים במדד MPT אצל אנשים עם m.s (אבל המובהקות נמוכה אם הבנתי נכון)

שיפור בDDK אצל אנשים עם m.s

4. שיפור משמעותי יותר בקרב אנשים עם m.s (אולי כי היו צעירים יותר?).

התוצאות תואמות גם מדדים אובייקטיביים בסה"כ (כי השיפור המשמעותי רק בMEP אצל שתי הקבוצות).

5. ממליצה בשילוב שיטה נוספת כמו lsvt/ פורטה/ speak out

צריך לקחת בחשבון את חסרונות המחקר: מדגם נמוך, חלוקה לקבוצות כאשר החוקרים יודעים לאיזו קבוצה כל משתתף שייך (יכול להיות הטייה פנימית?) ושימוש בשאלונים פתוחים.

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת לפורום 2 על טיפול בפרקינסון- שיר

# data[].attributes.attachment_link.title
תמסיר פורום קול ודיבור במחלות נוירודגנרטיביות- מפגש ראשון

# data[].attributes.attachment_link.title
טופס הערכה מעוצב

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת תקשורת מיטיבה ורב ערוציות

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת לפורום קול (2)- שני שטיינברג

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת תקשורת מיטיבה ורב ערוציות

# data[].attributes.headline
הזמנה למפגש מקוון "משמיעים קול"

# data[].attributes.subject
הזמנה למפגש מקוון "משמיעים קול"

# data[].attributes.body
שימו לב להנחיות ולקבצים המצורפים להכנה למפגש

# data[].attributes.attachment_link.title
פתיחת ההרשמה למפגש מקוון משמיעים קול לקלינאי תקשורת- פורום אבחון וטפול קול- תיקון תאריך- נרשמים

# data[].attributes.headline
שאלות מנחות לקראת המפגש

# data[].attributes.subject
שאלות מנחות לקראת המפגש

# data[].attributes.body
אנא ענו על השאלות הללו טרם המפגש

על כל מוסד לבחור נציג מטעמו שישתף במידע הנ"ל

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות מנחות- פורום אבחון וטיפול קול

# data[].attributes.headline
טבלת שירותי הטיפול בתחום המחלות הניו-דגנרטיביות - ארצי

# data[].attributes.subject
טבלת שירותי הטיפול בתחום המחלות הניו-דגנרטיביות - ארצי

# data[].attributes.body
אנא מלאו את הטבלה טרם המפגש ושילחו במייל חוזר למיכל כספי..

לאחר המפגש כל משתתף יקבל את הטבלה המלאה.

# data[].attributes.attachment_link.title
טבלת אקסל לשירותי טיפול במחלות נוירודגנרטיביות - ארצית

# data[].attributes.attachment_link.title
מבט פנימה סטרובוסקופיה PD

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת פרקינסון ושירה - איריס טל

# data[].attributes.attachment_link.title
נאוה שטיינר הצגת מקרה פורום קול

# data[].attributes.attachment_link.title
תיאור מקרה שיקום גרנד קניון