# data[].attributes.body
Rođenje: Vinci pokraj Firence (Italija), 15.travanj 1452.

Smrt: dvorac Cloux (Francuska), 2. svibanj 1519.

Osnovno o Leonardu

talijanski slikar, kipar, graditelj, inženjer, pisac...

živio u doba renesanse

svestran duh (uomo universale), jedan od najvećih umjetnika u povijesti

Obrazovanje

u Firenci kod poznatog majstora Andrea del Verrocchia

Slikarska djela

najranije poznato djelo: Krajolik s vodopadom

ranija slikarska djela; Portret Ginerve Benci, Poklonstvo kraljeva, Sveti Jeronim u pustinji, Majka Božja u pećini, Portret dame s hermelinom i zidna slika Posljednja večera

slikarska djela drugog firentinskog razdoblja: Mona Lisa i izgubljeni karton Bitke kod Anghiarija

slikarska djela drugog milanskog razdoblja: Sveta Ana s Majkom Božjom, Isusom i anđelom

koristio se sfumatom (način slikanja mekim zamagljenim tonovima i rasplinutim obrisima

većina slikarskih dijela se nalaze u Louvreu i u londonskoj National Gallery

O ostalim djelima

nije sačuvano niti jedno kiparsko djelo

književna djela: Bestijarij, Dosjetke, Takt o slikarstvu...

proučavao prirodu te bilježio znanja iz matematike, fizike, anatomije

inspirirao mnoge umjetnike (od Rafaela i Michelangela, pa sve do A. Dürera, H. Baldunga i dr.)

# data[].attributes.headline
Koncept nastanka crteža Krajolik s vodopadom

# data[].attributes.subject
Koncept nastanka crteža Krajolik s vodopadom

# data[].attributes.body
Crtež Krajolik s vodopadom (engl. Landscape drawing for Santa Maria della Neve) prvo je djelo koje se može pripisati slavnom umjetniku Leonardu da Vinciju. Djelo datira iz 1473. godine te je iz razdoblja rane renesanse. Leonardo je kao mladi umjetnik učio u Firenci, u prisustvu u to vrijeme popularnog kipara, slikara i zlatara, Andrea del Verrocchia. On je pak svoje znanje primio od vrhunskog majstora Donatella. Leonardo je kod Verrocchia napredovao te je ubrzo prešao od obavljanja sitnih poslova u studiju, preko miješanja boja i priprema površina pa sve do pomaganja u izradi umjetničkih djela. Na studiju je učio ne samo od profesora, već i od drugih učenika. Tako je stekao znanja iz područja mehanike, metalurgije, stolarstva, kemije i arhitektonskog crtanja. Ta su mu saznanja uvelike pomogla u izradi njegovih crteža, od kojih je prvi izradio kada je imao 21 godinu, a to je naravno bio Krajolik s vodopadom.

# data[].attributes.attachment_caption
Albrecht Dürer, Autoportret u 26. godini, 1498., ulje na drvenoj podlozi

# data[].attributes.body
Rođenje i smrt: 1471. – 1528.

Zanimanje: Njemački slikar, grafičar i pisac o umjetnosti

Razdoblje: Renesansa, glavni predstavnik njemačkog slikarstva.

Obrazovanje:

učio u obiteljskoj zlatarskoj radionici

proučavao talijanske majstore (osobito A. Mantegnu) i stvarao za njemačku crkvu u Veneciji.

skice donosio iz Nizozemske

Stil i utjecaj:

Prelazak s linijske na tonsku obradu volumena.

Velik utjecaj na njemačko slikarstvo, često uspoređivan s Leonardom da Vincijem

Teorijski rad: proučavao proporcije i pisao o umjetnosti od 1500. godine

Najpoznatiji radovi: Apokalipsa, Vitez, smrt i vrag, Melankolija, Četiri apostola

# data[].attributes.body
https://www.leonardodavinci.net/

https://www.leonardodavinci.net/landscape-drawing-for-santa-maria-della-neve.jsp

https://enciklopedija.hr/clanak/leonardo-da-vinci

https://enciklopedija.hr/clanak/sfumato

https://news.artnet.com/art-world/leonardo-da-vinci-drawing-hometown-592118

https://www.britannica.com/biography/Filippo-Brunelleschi

# data[].attributes.attachment_caption
Michael Heizer: Levitaded mass, otvorenje 

# data[].attributes.body
Instalacija se sastoji od stijene teške 340 tona i visoke 6 metara, postavljene iznad betonskog hodnika što omogućava posjetiteljima prolazak ispod nje.

Stijena je postavljena te čvrsto osigurana tako da daje dojam lebdenja. Okoliš muzeja djelo koristi kao prirodnu pozadinu u koju se uklapa, stvarajući dojam koji se mijenja ovisno o kutu gledanja i kretanja posjetitelja.

Kameni hodnik koji prolazi ispod stijene je usmjeren prema svjetlosti, što pojačava osjećaj prostora i perspektive. Promatranjem donji dio stijene, osvjetljenje i sjene stvaraju dramatičan prizor koji dodatno naglašava masivnost djela.

Kontrast stijene i hodnika

Stijena, nepravilnog i prirodnog oblika te pravocrtni i ravni betonski hodnik stvaraju kontrast koji izaziva napetost i dinamičnost dijela. Masivnost stijene naglašena je u odnosu na ljudsku mjeru, točnije posjetitelji koji se nalaze u hodniku osjećaju se maleni i ranjivi, što simetrija hodnika pojačava usmjeravajući pogled prema njoj.

Površina stijene ima grubu i prirodnu teksturu te zemljane tonove sive i smeđe što ukazuje na jedinstvenost i geološku starost, dok je hodnik gladak i pod pravim kutovima što ukazuje na suprotnost prirodnog i ljudskog.

Kroz činjenicu da je fokus na osnovnim elementima (oblik, masa, prostor) možemo zaključiti da je stil djela minimalizam, točnije da odražava filozofiju "manje je više", a korištenjem prirodnim materijala djelo također možemo svrstati u land art.

# data[].attributes.attachment_caption
Michael Heizer kada je izrađivao djelo Grad

# data[].attributes.body
Rođen: Berkeley, Kalifornija, SAD, 1944

Smrt:-

Osnovno o Michaelu

poznati američki umjetnik

koristi se tehnikama land-arta

Obrazovanje

napustio srednju školu nakon što je godinu dana proveo u Francuskoj

pohađao San Francisco Art Institute od 1963. do 1964.

O Heizeru prije nego što je postao poznati umjetnik

preselio se u New York 1966.g. gdje je zarađivao ukrašavajući stanove

u New Yorku upoznao Waltera da Mariju koji će u budućnosti postati njegov suradnik u umjetnosti land-arta

Heizer i se Marija su 1968. g izlagali na izložbi "Earthworks" u galeriji Virginije Dawn

Heizer napušta New York u potrazi za mjestima gdje može prikazati svoje radove te odlazi živjeti u Nevadu

Neki Hrizerovi radovi

"City" - jedan od njegovih prvih radova, nije otvoren za javnost, sastoji se od 5 faza

"Levitaded Mass" - Hrizerovo najpoznatije djelo, nalazi se u muzeju moderne umjetnosti Los Angeles

# data[].attributes.attachment_caption
Način prijevoza stijene od svog pronalaska kod Riverside-a do muzeja u Los Angelesu 

# data[].attributes.headline
Koncept nastanka djela Levitirajuća masa

# data[].attributes.subject
Koncept nastanka djela Levitirajuća masa

# data[].attributes.body
Heizer je prvobitnu ideju za koncept Levitirajuće mase dobio 1969. godine te ju je zabilježio na crtež koji se nalazi u zbirci Staatliche Museen u Berlinu.

Heizer je svoju prvu priliku da ideju provede u djelo dobio iste te godine kada je pronašao stijenu tešku 120 tona u Sierrrasu iznad Rena na području savezne države Nevade. Stijena je bila preteška te je slomila jednu od dvije dizalice koje su je trebale nositi. Time je trenutno bio zaustavljen Heizerov pokušaj za ostvarenjem svojeg djela.

Svoju drugu priliku Heizer je dobio 2007. godine. Bio je u kamenolomu Pyrite-Hubbs brizi Riverside-a, kada se zbog detonacije odvojila stijena teška 340 tona. Heizer je u dogovoru s direktorom Muzeja moderne umjetnosti u Los Angelesu (LACMA), Michaelom Govanom, odlučio premjestiti na prostor muzeja.

Put koji je stijena trebala proći bio je dugačak 105 milja (169 km). Zbog svoje težine bio je potreban poseban način transporta, koji je započeo 28. veljače 2012. godine. Stijena je prešla taj put u 11 dana s time da je samo putovala tijekom noći. Taj put je bio prethodno određen te se protezao kroz 22 grada gdje su stanovnici mogli gledati kako dizalice pomiču ogromnu stijenu do svoga odredišta u Los Angelesu.

Stijena je smještena na vanjskom prostoru muzeja iznad puta (utora) koji je dugačak 456 stopa (139 metara). Putem se može doći sve do dubine 15 stopa (oko 5 metara) ispod gromade.

Levitirajuća masa, kao i većina Heizerovih radova, je land-art (negdje zvan i earthworks). Land-art kao smjer u likovnoj umjetnosti se krenuo razvijati 1960-ih u SAD, Italiji i Nizozemskoj te je karakterističan po tome što umjetnici pokušavaju izraditi djela od onoga što mogu pronaći u okolišu koji ih okružuje.

# data[].attributes.body
Tematika

Sva djela u svojim kompozicijama imaju temu proučavanja i prikazivanja geologije tj. svaki umjetnik na svoj način prikazuju razne oblike stijena.

Slikarske tehnike

Leonardo i Dürer svoja djela prikazuju slikarskim tehnikama.

Boje

Leonardo i Heizer koriste akromatske boje u prikazu svojih djela. Leonardo slika pomoću olovke i tinte što ostavlja crnu boju, dok je monolit koji je Heizer postavio napravljen od granita koji je bijelo-sive boje.

Razdoblje stvaranja

Leonardo i Dürer su stvarali u sličnom periodu tj. u razdoblju renesanse (15. i 16. stoljeće)

# data[].attributes.body
Sam pothvat koji je Michael Heizer poduzeo privukao je mnogo pažnje ljudi u gradovima u kojima se prevozio monolit. Iz toga razloga napravljen je dokumentarni film 2013.g. pod nazivom Levitated Mass u kojem je objašnjen put megalita od svoga iskopavanja do svog mjesta u Muzeju moderne umjetnosti u Los Angelesu gdje stoji i dan danas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Levitated Mass (2013) ⭐ 6.9 | Documentary, Biography, History

# data[].attributes.body
Tehnike stvaranja djela

Leonardo da Vinci i Albrecht Dürer se koriste slikarskim tehnikama za prikazivanje svojih djela, dok se Michael Heizer koristi kiparskim tehnikama (land art). Da Vinci i Dürer se pak razlikuju po tome što je da Vinci koristio crtačke tehnike olovke i tinte pri izrađivanju svoga djela dok je Dürer upotrebljavao slikarske tehnike u užem smislu tj. akvarel.

Boje

Dok se u Durerovom djelu vide kromatske boje, u djelima Leonarda i Heizera se vide akromatske boje.

Vremenski period

Leonardo i Dürer su umjetnici 15. i 16. stoljeća, dok je Heizer moderan umjetnik.

Pogled na stijene

da Vinci i Dürer stijene prikazuju kao objekte koje promatraju dok nam Heizer daje mogućnost osjećanja stijene tj. možemo vidjeti kolika je stijena u usporedbi s nama.

Svrha

da Vinci i Dürer svoje radove koriste kako bi objasnili i proučavali stvari oko sebe, dok se Heizer više brine kakvo je iskustvo posjetitelja koji vidi njegovo djelo.

# data[].attributes.body
https://enciklopedija.hr/clanak/durer-albrecht

https://www.metmuseum.org/toah/hd/durr/hd_durr.htm

# data[].attributes.attachment_link.description
Page of Quarry by DÜRER, Albrecht in the Web Gallery of Art, a searchable image collection and database of European painting, sculpture and architecture (200-1900)

# data[].attributes.headline
Koncept nastanka slikovnog djela Studija stijena u kamenolomu

# data[].attributes.subject
Koncept nastanka slikovnog djela Studija stijena u kamenolomu

# data[].attributes.body
Dürer, kao jedan od najistaknutijih renesansnih umjetnika, bio je fasciniran prirodom i zanošću što je dovelo do slikovnog djela Studija stijene u kamenolomu u kojem je uklopio detaljnu analizu prirodnih oblika. Djelo je također nastalo kao dio njegovih istraživanja pejzaža i geoloških formacija koje su se pojavile u mnogim njegovim grafičkim i slikarskim radovima.

# data[].attributes.attachment_caption
Albrech Dürer, Studija stijena u kamenolomu, akvarel

# data[].attributes.body
U ovom djelu, koje datira iz 1506.g., akvarel igra glavnu ulogu, jer omogućuje blage prijelaze tonova i tekstura. Dürer koristi kontrolu omjera boje i vode kako bi dočarao različite slojeve stijena i igru svjetla te stvarajući dubinu i realističan prikaz. U djelu Studija stijene u kamenolomu jasno se može uočiti renesansa i humanizam kroz interes za prirodu i znanstveno istraživanje te težnju za prikazivanjem prirodnih elemenata s velikom preciznošću zbog čega se djelo može svrstati u realizam.

Naglasak na teksturu i strukturu stijena Albrecht Dürer nam želi prenijeti svoju fascinaciju prema geometriji i zakonitosti prirode što kod promatrača budi strahopoštovanje te želju za daljnjim proučavanjem.

Unatoč tome što je studija, djelo sadrži estetsku slobodu i može se doživjeti kao dovršeno umjetničko djelo.

# data[].attributes.body
https://www.masterworksfineart.com/artists/michael-heizer/biography?srsltid=AfmBOop_A7Otn5og6_h4jXMu7t-ef_1XDCL7tn2dVB3hOLRiSQIKsh6-

https://www.theartstory.org/artist/heizer-michael/

https://enciklopedija.hr/clanak/land-art

# data[].attributes.body
U priloženom video-uratku su prikazana 153 djela Albrechta Durera, od kojih je jedan Studija stijene u kamenolomu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Albrecht Durer: A collection of 153 paintings (HD)

# data[].attributes.attachment_caption
Leonardo da Vinci: Krajolik s vodopadom 

# data[].attributes.body
Infracrvenom analizom je dokazano kako je Leonardo da Vinci svoje slikovno djelo Krajolik s vodopadom dorađivao. Analiza je prikazala da se radi o crtežu sa olovkom i dvije različite vrste tinte, što je navelo stručnjake na zaključak kako je da Vinci dorađivao svoj rad. Dio koji je bio dorađen je vodopad u prvom planu.

Samo djelo bi trebalo prikazivati da Vincijev krajolik iz djetinjstva. Neki pretpostavljaju da se radi o dolini Arno i dvorcu Montelupo. Također su stručnjaci uspjeli odrediti kako je da Vinci crtež napravio s obje ruke.

Perspektive

Linearna perspektiva

Da Vinci u ovom djelu primjenjuje linearnu i atmosfersku perspektivu. Linearna perspektiva nije bila toliko popularna u njegovo vrijeme jer ju je tek tridesetak godina prije toga uveo Filippo Brunelleschi (po uzoru na grčku i rimsku linearnu perspektivu). Time se vidi kako je da Vinci poigravao i eksperimentirao pokušavajući izraziti svoj unutarnji pogled na svijet koji ga okružuje. Također prije da Vincija nije bilo "zanimljivo" prikazivati pejzaže bez ljudskih figura ili simbolike. Unatoč tomu, da Vinci je težio objektivnosti i pokušavao je prikazati prirodu oko sebe na znanstveni način.

Atmosferska perspektiva

Dok se kod linearne perspektive vidi točka nedogleda u daljini (na njegovom djelu je prikazano kod polja), u Leonardovom djelu se još primjećuje utjecaj atmosferske perspektive. Karakteristike atmosferske perspektive koje možemo uočiti u djelu su: gustoća linija se smanjuje kako promatrač svraća pogled na "udaljenije" dijelove slikovna prikaza te da ton polako, skoro neprimjetno blijedi što se postiže sfumatom. Također se ta udaljenost postiže smanjenjem detalja koje je Leonardo nanosio na djelo.

Oblikovanje

Ovo djelo je napravljeno figurativno. U djelu možemo prepoznati sadržaj koji ima tematsku određenost. Također Leonardo se u ovom djelu koristi naturalističko oblikovanje. Ovo oblikovanje se ističe kao objektivno i istinito, teži da što neposrednije pokaže stvarnost uz mnogo detalja.

Motivi i tematika

U prvom planu se nalazi brdo s vodopadom, gradić s utvrdom dok u pozadini prevladavaju brežuljci i polja. Motiv vodopada se najviše istječe zbog gustoće i oštrine linija od kojih je prikazan. Leonardo je htio naglasiti kako vodu koja teče vodopadom ne gleda kao vizualni dodatak djelu, već razumije njezino ponašanje i ulogu u stvarnom životu te je time samo opisuje, a ne uljepšava. Da Vinci je u svom djelu osim navedenih motiva imao i vegetacijske motive. Analizirajući djelo vidljivo je da je da Vinci promatrao biljke jer nisu sva drveća prikazana na jednak način tj. prikazivao je lišće i visine drveća onako kako ih je vidio u stvarnosti. Tematika koja prevladava u djelu je krajolik/pejzaž jer je prikazana priroda.

Linije

Leonardo je djelo prikazao krivuljama, ravnim linijama koje imaju obrisno i teksturno značenje. Također se u djelu primjećuje kontrast između debelih i tankih, dugačkih i kratkih te jednoličnih i nejednoličnih linija.

Boja

S obzirom na to što je da Vinci koristio samo olovku i crnu tintu, djelo je napravljeno od akromatskih boja.

# data[].attributes.body
U priloženom video-uratku je objašnjeno kako su to znanstvenici uspjeli odrediti određene stvari o Leonardovom djelu te je prikazan postupak znanstvene analize umjetničkog djela pomoću infracrvene svjetlosti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Discovering Leonardo da Vinci's drawing, 8P