# data[].attributes.body
Digitālā kompetence ir digitālās pamatprames; to galvenā sastāvdaļa ir spēja pārliecinoši un kritiski izmantot IT mācību darbā un brīvajā laikā.

Spēja atrast informāciju, medijpratība, informācijas analīze un izvērtēšana- tās patiesums un precizitāte faktiem, kā arī drošība ir svarīgāķās sastāvdaļas digitālai kompetencei.

# data[].attributes.body
Digitālā kompetence ir prasme izmantot dažādas tehnoloģijas, efektīvi pielietot tās ikdienas darbā, izvērtējot riskus un drošības pasākumus, kurus jāveic darbojoties digitālajā vidē. Galvenās sastāvdaļas: medijpratība, informācijas analizēšana/izvērtēšana, drošības pasākumu ievērošana.

# data[].attributes.body
Digitālā kompetence ir spēja izmantot tehnoloģijas, kur jāapgūst zināšanas, prasmes un attiecības.

Galvenās sastāvdaļas - IT lietošanas pamatprasmes, mediju pratība, informācijas pratība, digitālā problēmrisināšana.

# data[].attributes.body
Tehnoloģiju izmantošana, lai analizētu un apmainītos ar informāciju. Prast darboties interneta vidē un kritiski izvērtēt informāciju, to pielietot ikdienā un darbā.

Galvenās sastāvdaļas - IT lietošanas pamatprasmes, mediju pratība, informācijas pratība, digitālā problēmrisināšana.

# data[].attributes.body
Digitālā vide ļauj uzlabot savus akadēmisks sasniegumus; pārbaudīt tos. IT , it īpaši šobrīd, palielina motivāciju un skolēnu interesi stundās; tā nodrošina patstāvīgu mācīšanos, lielāku atbildību, kā arī raitumu. Izcils palīgs skolotājiem diferencētu uzdevumu veidošanai un uzdošanai, ļaujot pielāgot uzdevumus dažādiem skolēnu zināšanu līmeņiem.

# data[].attributes.body
Digitālā kompetence ir skolēna zināšanas, prasmes kā ari attieksme darbā ar dažādām tehnoloģijām.

Digitālās kompetences galvenās sastāvdaļas:

prasme darboties ar sociālajiem medijiem

spēja, prasme analizēt avotus to drošību un patiesumu, meklēt un atlasīt informāciju ...

spēja organizēt datus, kā arī tos pārfrāzēt

# data[].attributes.body
Galvenie ieguvumi skolēniem ir mācīties jebkurā vietā un laika, savā tempā un stilā, komunicēt un sadarboties ar citiem, savukārt, skolotāji var izpausties savā uzdevumu izveidē, kā arī individuāli atbalstīt un sniegt AS skolēniem.

# data[].attributes.body
Izmantojot digitālos rīkus, pirmkārt, skolotājs mācību procesu skolēniem var padarīt interesantāku, saistošāku, dažādas lietotnes piedāvā daudz dažādu iespēju, kas būtiski atvieglo skolotāja darbu- izlabo darbus, norāda kļūdas, sniedz AS u.tml. Kā arī skolēns var mācīties, pildīt uzdevumus sev ērtā tempā. Kopumā tā pilnveido skolēnu prasmi darboties digitāli, kas šobrīd ir aktuāli.

# data[].attributes.body
Jo kompetentāks skolotājs, jo radošākas un atraktīvākas būs stundas, līdz ar to arī uzdevumi. Tas palīdz organizēt mācīšanos iedziļinoties; efektivitātes uzlabošana; daudzpusīgi uzdevumi un to atrisinājumi; aktīvāka iesaiste- pieaug motivācija un vēlme augt.

Skolotājam ir jābūt kompetentam. Skolotājam ir jāspēj izveidot vai atrast tādus uzdevumus, kas ieinteresē skolēnus uzdevumu pildīšanai. Kā arī rada vēlmi tāda principa uzdevumus pildīt turpmāk.

# data[].attributes.body
E-mācību vide ļauj skolēniem, vecākiem un pedagogiem sekot līdzi mācību procesam, dod iespēju pārvietot savu mācību vidi jebkur, sniegt AS, nostiprināt savas sadarbošanās un komunikācijas prasmes.

# data[].attributes.body
Visvairāk jau tiek attīstītas digitālās prasmes, tiek attīstīta sadarbība, kritiskā domāšana un līdera prasmes. Izmantojot digitālos rīkus, skolotāja skolēniem izveido interesantu un nepiespiestu mācību stundu, kurā gan skolotāja, gan skolēni jūtas droši un atvērti. Digitālā pasaule mums šobrīd ir ļoti aktuāla.

# data[].attributes.body
Ja skolotājs ir kompetentāks šajā jautājumā, tad skolēnam tas ir tikai pluss. Skolotājs izvēlas IT rīkus tādā veidā palielina skolēnu iesaisti un efektivitāti darbošanās stundā. Skolēni ir gatavi interesantām mācību stundām. Skolotājam ir jāpārvalda IT rīki un ir izpratne par izmantošanu, jāspēj sniegt skolēnam palīdzība. Skolotājs mēķtiecīgi izmanto IT mācību procesā.

# data[].attributes.body
No skolotāja digitālajām prasmēm būs atkarīga konkrētā pieeja mācību darbam, cik radošas un diferencētas būs stundas. Tā pat, ja darbs tiek veidots e-vidē, skolēns uzreiz var saņemt AS, komentāru, kas palīdz turpmākajiem piemēriem, darbiem. Skolotājs vairāk spēj sagatavot skolēnu un iespējams pat palīdzēt izvairīties no nepatiesas informācijas, dažādiem draudiem, kurus var radīt e-vide.

# data[].attributes.body
Jo skolotājs ir digitāli kompetentāks, jo efektīvāks mācību process, skolotājam paveras vairāk iespējas padarīt mācību procesu aizraujošāku un uzmanību piesaistošāku skolēniem caur dažādiem un interesantiem uzdevumiem, kas arī motivē skolēnus mācīties.

Skolotājam būtu jāpiedomā pie sniegtā materiāla efektivitātes, kā arī jābūt vēlmei pašam pilnveidoties.

# data[].attributes.body
Skolotājs ar digitālo kompetenci spēj skolēnam nodot daudz saistošāku, drošāku un saprotamāku informāciju. Šāds skolotājs ir liels guvums skolēniem, jo skolēni no skolotāja mācās un iedvesmojās.

# data[].attributes.body
Ja tie ir zemas kvalitātes, bērniem nesaprotami rīki (pirms nav paskaidrots, kā ar to darboties). Skolotājs veido pats digitālus materiālus, neļaujot skolēnam veidot pašam, arī skolēnam ir jāizmanto šie rīki sava satura veidošanai. Ja skolotājs izmanto nepiemērotus rīkus mērķa sasniegšanai. Piemēram, skolotājs izmanto vietni dabaszinības stundā, kurā ir materiāls, kas būtu piemērotāks matemātikā.

# data[].attributes.body
Visefektīvākais piemērs ir vietnes kahoot.com izmantošana- tā ļauj skolēniem atpūsties, tomēr tajā pašā reizē parāda skolēnu zināšanu līmeni par noteikto tēmu. Piemēram, angļu valodas stundās , kad jāpārbauda vai skolēns ir apguvis noteikto tēmu- kahoot ir lielisks veids kā pārbaudīt zināšanu līmeni noteiktā laikā. Papildus tam, skolēniem ir lielāka motivācija vērīgāk un raitāk lasīt jautājumu, lai dabūtu vairāk punktus.

# data[].attributes.body
To izmantošana var būt neefektīva tad, ja skolotājs to dara ,,ķeksīša pēc'', izmantojot tehnoloģijas, digitālo vidi ir jābūt domai, kāpēc tiek dots uzdevums tieši digitāli. Tie var būt neefektīvi arī tad, ja skolotājs skolēnam nav paskaidrojis kā darboties konkrētajā programmā, uzdevumu izpilde rada daudz jautājumus un skolēni neizprot, kas īsti ir jādara.

# data[].attributes.body
Tā var būt neefektīva, ja skolēnam pašam nav jāmeklē, jādomā, jāspriež. Tā pat pirms īstenošanas, lietošanas izvēlēties, vai tas būs piemērots rīks konkrētajam vecuma posmam un veicamajam darbam, piemēram, neefektīvi būtu piedāvāt 1.klases skolēnam zināšanas pārbaudīt vietnē uzdevumi.lv. vai kādā citā, kur piekļuvei nepieciešamas lietotājvārdi un paroles.

# data[].attributes.body
IT sniedz iespēju piekļūt dažādiem mācību materiāliem- daļa no tiem ir par maksu. Būtu labi to nosegt, ja mācību grāmatas ''tiek lidinātas pa logu''.

Otrs ir tehnoloģiju papildinājums. Uzdevumi, kas prasa skolēniem izmantot tehnoloģijas, ir situācijas, kad individuālais darbs ir jāpārveido par pāru vai grupu darbu, jo lielai daļai nav telefons, vai interneta pieslēgums. Otrai daļai mēdz būt uzlikts ierobežojums gan uz saitēm, gan ekrāna laikam. Skolotājs ir ierobežots ar interaktīvim uzdevumiem. Risinājums ir dārgs prieks- planšetdatoru nodrošināšna klasē vai skolā, tomēr tas ir lētāk nekā dāvināt katram skolēnam savu datoru.

# data[].attributes.body
Es, pirmkārt, apmācītu secīgi skolotājus, kā darboties un kādos gadījumos nepieciešams izmantot IT. Otrkārt, veidotu sadarbību ar vecās paaudzes kolēģiem un sniegtu palīdzību, jo tā ir paaudze, kura vismazāk izmanto IT rīkus. Jānodrošina, lai katrs skolēns var tikt stādāt pie dažādiem rīkiem. ne visi var tos iegādāties vai pieslēgt savu kontu.

# data[].attributes.body
Informācijas tehnoloģiju izmantošana mācību procesā var būt neefektīva gadījumos, kad:

nav pārbaudīts sniegtās informācijas patiesums, kas var ietekmēt tēmas apgūšanu

konkrētā vietne skolēniem nav izprotama un tā netiek detalizēti paskaidrota (kā tajā jādarbojas) - skolēni izmanto skolotājas norādīto vietni, taču to nepārzin, kas rezultātā ietekmē uzdevuma izpildes gaitu

izmantotie rīki, avoti nav piemēroti skolēniem (viņu vecumposmam, zināšanām) - tiek izmantoti rīki, kurus skolēni neprot izmantot, avoti kuros sniegtā informācija ir skolēniem nesaprotama (tiek izmantoti termini kuru nozīmi skolēni nepārzin)

tehnoloģijas tiek izmantotas tikai no pedagoga puses - skolēni rezultātā tikai uzņem informāciju un nevar to praktizēt, kas ietekmē stundā iegūto zināšanu efektivitāti un lietderību

# data[].attributes.body
Pavisam noteikti veltītu laiku tam, lai apmācītu gados vecākus pedagogus- piedāvātu dažādus rīkus, pastāstīt, kā ar tiem rīkoties, kādas iespējas tie piedāvā, kā to saistīt ar mācību procesu.

Esot praksē, saskāros ar šādu problēmu, ka IT rīki pamatā stundās netika izmantoti nemaz, tāpēc pēc skolotāja intereses un lūguma, iepazīstināju ar dažiem pašai zināmiem rīkiem.

# data[].attributes.body
Šajā izglītības iestādē ir nepieciešamas digitālās tāfeles, lai varētu strādāt vēl pilnvērtīgāk. Labāku internetu, lai nebūtu tā, ka kādam viss strādā, bet cits netiek uz priekšu tikai interneta dēļ. Iespējams vēl būtu nepieciešama kāda datorklase, lai skolēni jebkurā laikā varētu piekļūt datoriem un pildīt kādu uzdoto darbu vai mājasdarbu. Piedāvāt kursus par digitālajiem rīkiem, programmām utt. Galvenais, lai IT izmantošana nekaitē mācību darbam , bet gan palīdz iegūt nepieciešamo informāciju un to lietderīgi izmantot.

# data[].attributes.body
Vairāk aktualizētu IT izmantošanu jo ikdienā saskaros ar skolēniem kuriem šai jomā ir novērojamas problēmas, kā arī tas padarītu mācību procesu piesaistošāku, kas motivētu skolēnu vēlmi mācīties un iesaistīties stundās. Tas arī nodrošinātu ar skolotājus ar vairāk mācību materiāliem, ka rezultātā atvieglotu viņu darbu.