# data[].attributes.body
Auga javų pasėliuose, daugiausia žiemkenčiuose, dirvonuose, rečiau kitose laukų kultūrose ir pakelėse, mėgsta lengvas dirvas.

# data[].attributes.body
Rugiagėlės žiedas

Vienametis, rečiau daugiametis augalas. Iki 70 cm aukščio stiebas šakotas, briaunotas. Lapai pailgi, į pamatą siaurėjantys, kiek pilkšvi, apaugę plaukeliais. Dauginasi sėklomis. Žiedai mėlyni (tiesa, retkarčiais pasitaiko baltų ar rausvų). To paties graižo žiedai skirtingi. Išorinio rato žiedai stambūs, piltuvėlio pavidalo, belyčiai, jų paskirtis – vilioti vabzdžius, o graižo viduryje žiedai siauri, vamzdiški, dvilyčiai, jie brandina vaisius. Visus šiuos mėlynus žiedelius apgaubia žalia pailga skraistė. Žydi pavasarį ir vasarą (gegužės - rugsėjo men., Lietuvoje nuo birželio iki rugsėjo). Mėgsta lengvas, mažai maistinių medžiagų turinčias dirvas.

# data[].attributes.body
Rugiagėlė (Centaurea cyanus) –astrinų(Asteraceae) šeimos pogentė, priklausanti bajorių (Centaurea) genčiai. Lietuvoje dar vadinama vasilka, vosilka. Yra apie 30 rūšių.

Lotyniškas vardas augalui suteiktas pagal kentaurą Cheironą, kuris rugiagėlių žiedų nuoviru išsigydė žaizdą, kai Achilas jį sužeidė Hidros krauju užnuodyta strėle. Romėnų derliaus deivė Cerera vaizduota su rugiagėlės žiedu plaukuose.

Augavietės ir paplitimas

Šiuo metu natūraliai paplitusi Europoje ir Vakarų Azijoje. Rugiagėlė nebuvo Vidurio Europos vietinis augalas. Kilusi iš Viduržemio jūros regiono pietrytinės dalies. Iš ten po Europą išplito greičiausiai su grūdinėmis kultūromis. Rugiagėlės kartu su grūdais įvežtos bei auga ir visuose kituose žemynuose, galbūt išskyrus Afriką.

Auga javų pasėliuose, daugiausia žiemkenčiuose, dirvonuose, rečiau kitose laukų kultūrose ir pakelėse, mėgsta lengvas dirvas. Dėl eutrofikacijos (per didelio laukų tręšimo) daugelyje šalių laukuose buvo pradėjusi nykti.

Dekoratyvus augalas. Giminingos rūšys auginamos darželiuose ir parkuose.

# data[].attributes.body
Rugiagėlių antpilas arba nuoviras naudojami plaukams skalauti, nes stiprina jų šaknis ir padeda atsikratyti pleiskanų.

Jauni paprastųjų rugiagėlių ūgliai valgomi švieži arba troškinti su daržovėmis. Šviežių piltuviškųjų žiedų kartais dedama į salotas ir mišraines, jais puošiami patiekalai. Iš žiedų gaunami mėlyni dažai naudojami konditerijos gaminiams, rečiau- gėrimams, dažyti.

Anksčiau iš paprastųjų rugiagėlių žiedų gamintas mėlynas rašalas, o naudojant kandikus mėlynai dažyti audiniai. Deja, dažai yra palyginti nepatvarūs. Rugiagėlių ekstraktas naudojamas gaminant kai kuriuos šampūnus ir losjonus plaukams.

# data[].attributes.attachment_caption
Paplitimas. Šviesomėgis augalas. Auga javuose, dirbamuose laukuose, pūdymuose, dykvietėse, dirvonuose. Piktžolė. Dažna visoje Lietuvoje.
Veikliosios medžiagos. Rugiagėlės kraštiniuose žieduose yra glikozidų: centaurino, cikorino, cianino, gleivių, organinių rūgščių, mineralinių medžiagų, pelargonino chlorido.
Paruošimas. Vaistams vartojami kraštiniai mėlyni žiedai (Centaureae Cyani flos), kurie renkami liepą–rugpjūtį. Renkami tik jauni mėlyni pražydę žiedai ir labai greit džiovinami šiltoje, užtemdytoje, gerai vėdinamoje patalpoje. Kad išliktų jų natūrali (mėlyna) spalva, reikia dažnai vartyti. Iš 1 kg šviežių vainiklapių gaunama 220-230 g sausų. Išdžiovinta žaliava turi išlikti mėlynos spalvos, be kvapo, silpnai kartoka. Tinka vartoti 1 metus.
Naudojimas. Rugiagėlės preparatai skatina tulžies ir šlapimo išsiskyrimą, gerina virškinimą ir apetitą, stabdo kraujavimą ir viduriavimą, gydo konjunktyvitą, stiprina organizmą. Kai kur augalas naudojamas akių nuovargiui malšinti, taip pat tikima, kad rugiagėlė geriausiai padeda mėlynakiams, o kitiems geriau vartoti gysločių akių lašus). Rugiagėlių užpilu skalaujama burna (nuo gleivinės uždegimo), naikinamos pleiskanos ir stiprinamos plaukų šaknys, valoma veido oda.

# data[].attributes.attachment_caption
Paprastoji rugiagėlė tai vienmetė žolė užauganti iki 70 cm. aukščio. Stiebas šakotas, briaunotas. Lapai pailgi, apaugę prigulusiais ir pasišiaušusiais plaukeliais. Augalo vaistinės savybės. Vaistinės dalys: 	Žiedynas (Graižas ir Žiedai). Veikliosios medžiagos: flavonoidai, kartieji glikozidai, kumarinas, saponinai. Gydomasis poveikis: Gerina inkstų veiklą. Gerina tulžies veiklą. Gydo akis.

# data[].attributes.attachment_caption
Įdomu, kad 1968 m. rugiagėlė išrinkta Estijos nacionaline gėle. Tokį estų pasirinkimą lėmė daug motyvų. Javuose augančios rugiagėlės daugeliui siejasi su rugiais ir kasdienine duona. Rugiagėlių žiedai puošnūs ir tradiciškai iš jų merginos per šventes pina vainikus, tačiau apie vieną, ir bene svarbiausią, visiems žinomą priežastį ilgai niekas nekalbėjo. Estams mėlyna rugiagėlių žiedų spalva buvo nacionalinės, Sovietų Sąjungoje uždraustos vėliavos simbolis. Taigi rugiagėlės tuo metu tapo ir savitu rezistencijos simboliu. Net sunku patikėti, bet 1969 m. vykusioje Estijos dainų šventėje sovietų valdžia uždraudė naudoti simboliką su mėlynomis rugiagėlėmis ir įsakė jas perdažyti raudonai, kad taptų panašios į gvazdikus. Rugiagėlės nuo 1968 m. yra nacionalinis Estijos augalas. Rugiagėlė taip pat yra Estijos konservatyviosios liaudies partijos - EKRE simbolis.

# data[].attributes.attachment_caption
Moneta skirta Estijos nacionalinei gėlei – rugiagėlėms. Išskirtinė mėlyna rugiagėlė Centaurea cyanus buvo pasirinkta Estijos nacionaline gėle 1968 m. Rugiagėlėms skirtoje monetoje pavaizduota stilizuota gėlė, palinkusi į žiūrovą natūralioje vėjo pūsto javų lauko aplinkoje.

# data[].attributes.attachment_caption
Prancūzijoje Bleuet de France („Prancūzijos rugiagėlė“) yra daugybės karo, ypač abiejų pasaulinių karų, aukų atminimo simbolis. Nešiojantys šį simbolį solidarizuojasi su veteranais, našlėmis ir našlaičiais.2018 m. Prancūzijos centrinis bankas išleido 2 eurų atminimo monetą Le Bleuet de France, fleur de mémoire et solidarité 1918–2018, kurios pagrindinis motyvas yra geometriškai stilizuota rugiagėlė.

# data[].attributes.attachment_caption
XIX a. pabaigoje rugiagėlė tapo vokiečių nacionalinio judėjimo simboliu. Šio judėjimo dalimi buvo vadinamasis Šionererio judėjimas Austrijoje. Šionererio partija Vokiečių Sąjunga (Alldeutsche Vereinigung), kuriai buvo būdingos antisemitinės ir vokiečių tautos suvienijimo idėjos, rugiagėlę laikė vokiečių ištikimybės simboliu. Kadangi judėjimas pasisakė už Austrijos-Vengrijos valstybės likvidavimą ir prisijungimą prie vokietijos imperijos, Austrijos pareigūnai rugiagėlės nešiojimą laikė "išdavikišku" ir už tai baudė

# data[].attributes.attachment_caption
RUGIAGĖLĖS DIENA    Rytas nubūdiną rasos lašeliais nudabinta liekna geles koteli, žiedelį. Pakilusi saulute rasos lašelius paverčia žibančiais deimantukais, kurie jai kilant aukščiau vis mažeja ir tirpsta. Pasisveikenti su žiedeliu atskrenda boružele septintaške, ir paskanauja paskutiniais rasos lašeliais. Žiedukai dekodami saulutei išsiskleidžia ir parodo visa savo melsva gražuma. Vakarejant ir leidžiantis saulutei, žiedeliai dekodami už šiluma, tiliai užsimerkia ir grimsta i saldu miega uždaridami samo melsva gražuma. Pasinerdami i miego karalyste lauks vel auštančios aušros ir saulutes spinduliu šilumos.