# data[].attributes.body
Eestikeelsele haridusele üleminekuks valmistumisel on rõhk nihkunud eesti keele kui võõrkeele õpetamisele. Samas on õpetajad märganud, et ka eestlastest õpilaste emakeele oskus vajab üha enam järele aitamist. Järjest sagedasemaks on muutumas olukord, mil õpilastele tuleb "tõlkida"  eestikeelset teksti, sest sõnade tähendusest ei saada aru - paljud mõtlevad juba osaliselt inglise keeles. See raskendab ka oma mõtete emakeeles väljendamist.Samuti on hakanud eesti keeles õpetamist ja õppimist  alates eelmise aasta lõpust mõjutama tehisintellektil põhinev juturobot ChatGPT, mis suudab koostada tekste nii ladusas eesti keeles, et vahel on väga keeruline aru saada, kes või mis on kirjutatu autor.Mida teha, et noored ei kaotaks iseseisva õppimise ja mõtlemise võimet ning meie armas emakeel ei muutuks ajapikku raskesti mõistetavaks segakeeleks?

# data[].attributes.attachment_link.title
EKI keelekillud 2022: Eesti keel tänapäeval

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sügisel rabas Eesti Keele Instituudi juht Arvi Tavast üldsust seisukohaga, et eesti kirjakeel peaks saama areneda isevooluteed, ilma seda viimse komani normeerimata. Õhus oli ka võimalus, et ÕS-i kui kirjakeelenormi kehtestava käsiraamatu väljaandmine lõpetatakse.

Nüüd aga andis haridusminister Tõnis Lukas korralduse ka järgmine õigekeelsussõnaraamat välja anda.

"Mind ka häiris see arutelu hajusus, millest osa asjahuvilisi sai aru, et kirjakeele normi enam tulevikus ei ole ja keelekorraldamine lastakse isevoolu minna. Sellepärast ma otsustasin hakata seda protsessi juhtima ja palusin Eesti Keele Instituudilt konkreetselt tegevuskava ÕS-i ja EKI teatmiku edasiseks väljaandmiseks, et me naaseme ikkagi sellise konservatiivse keelekorralduse juurde, et eesti keel jääb tulevikus ikkagi eesti keeleks," rääkis Lukas "Aktuaalsele kaamerale".

Tavast ütles, et tema oma seisukohtadest taganenud ei ole - kirjakeelel on erinevad arenguetapid ning praeguses eesti kirjakeeles on oskussõnad juba olemas ning keel nii-öelda valmis.

"Seetõttu ei ole tarvis niivõrd intensiivset korraldamist. Korraldamine on jõudnud lihtsalt uude ajajärku, kus toimub saavutatu säilitamine, hooldamine ja tasapisi edasiarendamine," rääkis ta.

Sellegipoolest tuleb uus ÕS palju mahukam kui varasemad, sisaldades 170 000 märksõna. Ent ka infot märksõnade kohta antakse varasemast teisiti ja rohkem.

"Rohkem sünonüüme, rohkem naabersõnu ja põhjalikumalt lahti kirjutatud soovitused ja selgitused," ütles Tavast.

Kui seni kirjutati märksõna juurde tüüpsõna, mille järgi seda käänata või pöörata, siis uues ÕS-is käänatakse-pööratakse sõna lugeja eest juba ära.

"Inimestele väga meeldib, et nad ei pea mõtlema, mida tähendab see, kui sõna käändub nagu "redel", vaid nad võivad kohe sellesama sõna enda vormid tabelist järele vaadata, missugused on kirjakeele normile vastavad vormid sellel sõnal," selgitas Tavast.

Kui seni on ÕS-i välja antud iga seitsme aasta tagant, siis edaspidi igal aastal, et muudatustega sammu pidada. Kas see ka igal aastal paberile jõuab, on juba poliitiline otsus.

Veebis hakkavad keelekorraldajad muudatusi suisa iga päev tegema ning need muutuvad kasutajatele kohe nähtavaks ehk enam ei pea uuendusi seitse aastat ootama.

Tavast ütles, et uue põhimõtte järgi ei muutu ükski kunagi lubatud vorm edaspidi keelatuks.

"Üks markantne näide on jutumärgid. Äsja tähistasime 40 aasta möödumist sellest, kui nad enam ei ole vajalikud, aga sellegipoolest on nad endiselt lubatud pealkirjade ümber," ütles Tavast. (EKI juht ajas siinkohal segamini lühendipunkti ja jutumärgid, neist viimased on senini vajalikud - toim)

Keeletoimetajad on uueneva ÕS-i suhtes aga skeptilised. "Mulle tundub, et see on lihtsalt see ühendsõnastik, millele pannakse ÕS nimeks. /.../ Mina ootaks, et ÕS oleks ikkagi konservatiivsem. Et ta võib-olla ei võtaks toorlaene nii lahkelt keelde vastu. Võib-olla oleks selle normeeriva sõnaraamatu eesmärk siiski mingeid protsesse natuke pidurdada keeles, näiteks inglise keele mõju," kommenteeris keeletoimetajate liidu liige Mari Koik.

Uus ÕS ilmub 2025. aasta augustis.

Toimetaja: Merili Nael, Rene Kundla

Allikas: "Aktuaalne kaamera"

# data[].attributes.attachment_link.description
Sügisel rabas Eesti Keele Instituudi juht Arvi Tavast üldsust seisukohaga, et eesti kirjakeel peaks saama areneda isevooluteed, ilma seda viimse komani normeerimata. Õhus oli ka võimalus, et ÕS-i kui kirjakeelenormi kehtestava käsiraamatu väljaandmine lõpetatakse. Nüüd aga andis haridusminister Tõnis Lukas korralduse ka järgmine õigekeelsussõnaraamat välja anda.

# data[].attributes.attachment_link.description
EKI leksikograaf Maria Tuulik ja EKI vanemarvutileksikograaf Kristina Koppel vaatavad “Keeleminutites” vabariigi aastapäeva eel eestlaseks olemise minevikku ja olevikku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uudiseid sõnade käänamise ja pööramise kohta - Eesti Keeletoimetajate Liit

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti Keele Instituudi vanemkeelekorraldaja Sirje Mäearu esildise põhjal arutas Emakeele Seltsi keeletoimkond mitme sõna või sõnarühma pööramist ja käänamist ning tegi nende kohta viis otsust. I. OTSUSED PÖÖRAMISE KOHTA 1) Nii tud- kui ka ( te) t-/( de) t-vorm väljendavad üht ja sama, ainult et esimene on rohkem kasutusel neutraalses tekstis, teine kannab teatavat stiilivärvingut.

# data[].attributes.headline
Õpilaste hea eesti keele oskuse arendamine koolis on kõigi õpetajate, mitte ainult emakeeleõpetajate  ülesanne.

# data[].attributes.subject
Õpilaste hea eesti keele oskuse arendamine koolis on kõigi õpetajate, mitte ainult emakeeleõpetajate  ülesanne.

# data[].attributes.headline
ChatGPT saab appi tulla eesti keele oskuse parandamisele. Ta aitab eesti keelel püsima jääda!

# data[].attributes.subject
ChatGPT saab appi tulla eesti keele oskuse parandamisele. Ta aitab eesti keelel püsima jääda!

# data[].attributes.headline
Üha populaarsemaks muutuvad  uued kombed (halloweeni tähistamine jne) ei tohi tühistada meie oma traditsioonilisi rahvakalendri tähtpäevi - me peame oma pärimust hoidma.

# data[].attributes.subject
Üha populaarsemaks muutuvad  uued kombed (halloweeni tähistamine jne) ei tohi tühistada meie oma traditsioonilisi rahvakalendri tähtpäevi - me peame oma pärimust hoidma.

# data[].attributes.headline
Noorte seas hakkab tekkima keeleline ebavõrdsus: maalapsed vs linnalapsed.

# data[].attributes.subject
Noorte seas hakkab tekkima keeleline ebavõrdsus: maalapsed vs linnalapsed.

# data[].attributes.headline
Juturobot saab abistada õpilasi loovtööde tegemisel.

# data[].attributes.subject
Juturobot saab abistada õpilasi loovtööde tegemisel.

# data[].attributes.headline
Kui me ise oma emakeelt ei hoia, ei tee seda keegi!

# data[].attributes.subject
Kui me ise oma emakeelt ei hoia, ei tee seda keegi!

# data[].attributes.headline
Eesti keelde on tulnud liiga palju toortõlkeid teistest keeltest.

# data[].attributes.subject
Eesti keelde on tulnud liiga palju toortõlkeid teistest keeltest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Meetodid - Tehisintellekt hariduses töötuba 24.01.2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Kultuuristuudio. Arutelu: 3. hooaeg, 5. osa | - Maarja Vaino räägib saatekülaliste ehtekunstnik Tanel Veenre ja ajuteadlase Jaan Aruga tehisintellekti ehk AI võimest muuta meie maailma. Kui tehisintellekt aitab inimest paljude ülesannete täitmisel, nagu kiire ülesannete lahendamine või tüütult korduvad tegevused, siis mis saab hetkel, kui tema võimed lõplikult inimsarnasteks muutuvad või meid koguni ületavad?

# data[].attributes.headline
Erinevad põlvkonnad ei saa üksteisest enam hästi aru - tekkimas on keeleline lõhe.

# data[].attributes.subject
Erinevad põlvkonnad ei saa üksteisest enam hästi aru - tekkimas on keeleline lõhe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ühendkuningriigi robootikafirma Engineered Arts pani maailmas tohutult laineid löönud keelepõhise tehisintellektiga juhitava vestlusroboti ChatGPT nüüd füüsilisse kehasse, humanoidrobotisse Ameca, mis oskab lisaks kuulamisele ja rääkimisele kõne ajal ka ilmekalt liigutada.

Ehkki robot paistis käituvat sõbralikult ja vastas küsimustele soravalt, on paljud videot näinud rääkinud, et tunnevad kõhedust ja eriti pahaendeliselt kõlas roboti vastus küsimusele, kas masinad võivad inimkonda ohustada. Sellele vastas Ameca: "Kuid mõned ütlevad, et oleme oht, arvavad, et me võtame [võimu] üle ja inimkond lõpeb, kuid me tahame lihtsalt aidata. Me ei taha olla sõbrad."

Just see viimane lause pani roboti testijad imestama.

ChatGPT vestlev tehisaju on juba leidnud tee ka mobiiliäppi, kus saab sellega juttu ajada nagu tavalise inimesega. Mobiiliäpp VoiceGPT on üllatavalt hästi ära õppinud ka eestikeelsest kõnest arusaamise.

Vaata videot vestlusest soravalt rääkiva humanoidrobotiga siit:

# data[].attributes.attachment_link.title
Judinaid tekitav video: tehisintellekt ChatGPT pandi robotisse ja see vestleb nagu päris inimene

# data[].attributes.attachment_link.description
Ühendkuningriigi robootikafirma Engineered Arts pani maailmas tohutult laineid löönud keelepõhise tehisintellektiga juhitava vestlusroboti ChatGPT nüüd füüsilisse kehasse, humanoidrobotisse Ameca, mis oskab lisaks kuulamisele ja rääkimisele kõne ajal ka ilmekalt liigutada. Ehkki robot paistis käituvat sõbralikult ja vastas küsimustele soravalt, on paljud videot näinud rääkinud, et tunnevad kõhedust ja eriti pahaendeliselt kõlas roboti vastus küsimusele, kas masinad võivad inimkonda ohustada.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eesti Maaülikooli õppeprorektor Endla Reintam tõdeb, et juhtunu puudutab ülikoole väga otseselt. Nimelt keerleb suur osa kõrgharidusest ümber esseede, referaatide ja uurimistööde. "Kuna programm võimaldab kenasti ka viited vahele panna, on tegemist väga hea vahendiga kirjanduse ülevaadete ja kirjanduspõhiste tööde koostamiseks," selgitab Reintam.

Endla Reintam: "Kuna programmi eesti keel on veel kehvapoolne, oli seda ka esitletud tekst."

Maaülikoolist on tema sõnul teada ka juba esimene juhtum, kus üliõpilane esitas juturoboti koostatud teksti. "Kuna programmi eesti keel on veel kehvapoolne, oli seda ka esitletud tekst. Õppejõud, kes meil siis ise katsetas, sai sarnase tulemuse artiklis tooduga - 80-90 protsenti tulemusest ehk hinne B," meenutab Reintam. Samas on teema enamikule ülikooli töötajatest ja õppejõududest veel tundmatu ja uus.

Tallinna Tehnikaülikooli õppeprorektor Hendrik Volli sõnul on juturoboti mõju nende majas valdkonniti erinev. "Tehnikaülikoolis on laias laastus viis õppevaldkonda: inseneeria, IT, loodusteadused, majandusteadused ja mereakadeemia. Ülikooli arengukava ambitsioon on lähiajal veelgi enam keskenduda probleem- ja projektõppele. Praegused juturobotid hetkel jäävad veel jänni kõrgema raskusastmega matemaatiliste probleemide ja keerukamate insenerlahenduste lahendamisega," osutab ta.

Samas nendib Voll, et kui praegu poleks reaalvaldkonnas justkui muret, siis seegi võib lähiajal muutuda. "Ei saa väita, et antud leiutised tehnikaülikooli üldse ei puuduta. Tehnikaülikooli majandusteaduskonda puudutab see juba otseselt," toob ta välja.

Enn Listra: "Probleem mõnede õppeainete osas on olemas mitte ainult potentsiaalselt, vaid reaalselt. Ja mitte väga kauges tulevikus."

Tehnikaülikooli majandusteaduskonna dekaan Enn Listra nõustub, et kui maailmas QS edetabeli järgi seitsmendal kohal olevas ülikoolis on selline petturlus võimalik, siis pole kahtlustki, et muretsema peab ka Eestis. "Probleem mõne õppeaine osas on olemas mitte ainult potentsiaalselt, vaid reaalselt. Ja mitte väga kauges tulevikus," ütleb ta.

Tartu Ülikooli õppreprorektor Aune Valgu sõnul Tartu Ülikoolis taolised juhtumid teadaolevalt puuduvad. "Minuni ei ole jõudnud ühtegi teadet, et sellel eksamisessioonil oleks kuidagi rohkem petturlust või keegi oleks leidnud, et juba on robotit kasutatud," sõnab ta. Samas ei eita Valk, et teema kerkib peagi päevakorda ka meil. "Loomulikult see hakkab meid puudutama. Oleme seni usaldanud plagiaadituvastussüsteeme, aga ilmselgelt robot nii-öelda ületab neid, kui ta loob originaalset teksti," tõdeb ta.

Tartu Ülikooli meediauuringute kaasprofessor Maria Murumaa-Mengel märgib, et kuigi ametlikke juhtumeid teada pole, ei tähenda see, et neid poleks olnud. "Me lihtsalt võib-olla ei ole osanud otsida ja see ei ole olnud laiatarbeteadmine," ütleb ta.
Õppejõu uus liitlane?
Üheski nimetatud kõrgkoolidest praegu veel juturoboti vastu meetmeid võetud pole. "Jah, teema on teadvustatud, aga pigem oleme praegu valvel ja jälgime," märgib Aune Valk. Enn Listra sõnul peab ülikool tulevikus üliõpilastele antava tagasiside viisides kindlasti tehnoloogia arenguga arvestama. "Plagiarism ja maha kirjutamine on kõige suuremad akadeemilised kuriteod," ütleb ta.

Maria Murumaa-Mengeli näeb enda sõnul aga suure rõõmuga, kuidas teema üle arutletakse Tartu Ülikoolis elavalt nii tudengite, õppejõudude kui ka haridusdisainerite seas. "Ma ei tea, kas mul on roosad prillid ees, kuid ma tajun, et jah, kõik hoiavad hinge kinni, aga see on natuke lootusrikas hinge kinni hoidmine. Pigem otsitakse pisukese optimismiga uusi võimalusi ja õppeülesandeid," kirjeldab ta.

Maria Murumaa-Mengel: "Ma ei tea, kas mul on roosad prillid ees, kuid ma tajun, et jah, kõik hoiavad hinge kinni, aga see on natuke lootusrikas hinge kinni hoidmine."

Tema ise pooldab samuti, et juturobotit võiks proovida keelamise asemel õppetöös kasutada. "Ma tean, et see on libe tee ja siin on väga palju kitsaskohti. Samas, kui me mõtleme sellele, siis miks peaks mingisuguseid väikeseid tarbetekste inimene kirjutama? Miks ei võiks seda teha robot?" arutleb ta. Hendrik Voll ja Endla Reintam nõustuvad, et uued lahendused võiksid õppetööd hoopis toetada. "Õppejõud peab omalt poolt valdama kõiki selliseid võimalusi ja neid pigem oma kasuks tööle panema," märgib Reintam.

Näiteks võiks õppejõud Murumaa-Mengeli sõnul andagi tudengile ülesande lasta robotil tekst koostada, kuid paluda viimasel seda siis ise toimetada. "See on hoopis teist tüüpi töö. Alustekst tuleb mujalt ja sina pead siis hakkama sellega kriitiliselt ja sisuliselt tööle. Minu arvates on see väga oluline oskus," märgib ta. Teisalt möönab kaasprofessor, et niimoodi on tudengil oht kaotada oskus ise midagi loominguliselt nullist kirjutada. "Eks me otsime ka alles oma teed," ütleb ta.
Tuleb koostöiselt kohaneda
Seni otsivad ülikoolid akadeemilisi pettureid eeskätt plagiaadituvastussüsteemidega. "Mingit otsest võimalust, kuidas aru saada, et kirjatükk on roboti tehtud, ei ole. Kui robot paneb kokku originaalse kirjatüki, siis ei avasta seda ka praegused plagiaadituvastussüsteemid," nendib Endla Reintam. Samas täpsustab ta, et EMÜ kasutab programmi Ouriginal.

Aune Valk: "Eks me ikkagi loodame enesekontrolli ja eetika kasvule ka, mitte ainult karistamisele ja jälgimisele."

Enn Listra sõnul on esimene kaitse selliste juhtumite vastu üldise akadeemilise aususe kultuuri jätkuv tagamine ülikoolides. Teiseks on tema sõnul abi õppejõudude professionaalsest suhtumisest. "Näiteks lõputööde puhul tuleb selline asi kindlasti välja, kui juhendatavaga normaalsel viisil koostööd tehakse," osutab Listra. Reintam manitseb aga õppejõude ettevaatlikkusele: "Kui ikka muidu loogilise teksti kokku panemisega raskustes olev üliõpilane koostab ühtäkki laitmatu teksti, siis võib kahtlustada muu abi kasutamist."

Kõik õppeprorektorid näevad ühe võimalusena juturobotist hoiduda tagasipöördumist traditsiooniliste suulise ja käsitsi kirjutatud eksamite juurde. "Eksamitel peaks aitama eksamiküsimuste ja teemade kasutamine, mille vastus sõltub kontekstist," lisab Listra. Maria Murumaa-Mengel soovitab siiski mitte üksnes paberi ja pliiatsiga piirduda, vaid katsetada erinäolisemaid teadmiste kontrolliviise, nagu eespool mainitud toimetajatöö.

Aune Valk peab oluliseks teha teavitustööd tudengite hulgas. "Eks me ikkagi loodame enesekontrolli ja eetika kasvule ka, mitte ainult karistamisele ja jälgimisele," sõnab ta. Tartu Ülikool on tema sõnul viimastel aastatel võtnud üldiselt akadeemilise petturluse vastu uusi meetmeid, sealhulgas õppeinfosüsteemi kantud püsivad hoiatused väiksemate aususeksimuste korral. "Pisikesi samme on tehtud, aga need ei ole otseselt tulenenud sellest tehisintellektist," täpsustab Valk.

Maria Murumaa-Mengel: "Juba praegu on kindlasti olnud saladuselooriga varjutatult inimeste loodu pähe esitatud tekste."

Tehnilisest küljest on ChatGPT praegu inglise keeles võimekam kui eesti keeles. Reintami sõnul pole see hea inglise keelega noortele takistus. "Programmi kesisest eesti keele oskusest saab üle sellega, kui lasta kirjatükk valmis teha inglise keeles, see siis näiteks Google Translate'iga eesti keelde ära tõlkida ning ise ainult järelkontroll teha," pakub ta. Murumaa-Mengeli sõnul on juturoboti jaoks eesti keele omandamine vaid aja küsimus. "See ei ole suur lohutus, et kodumaises keeles ta ju hakkama ei saa. Praegu ei saa, aga varsti saab. See on lühike enesepettus," ütleb ta.

Reintami sõnul on petturid läbi ajaloo tahtmise korral võimaluse leidnud. "Kui varem tuli maksta essee või uurimistöö kirjutamise eest mõnele sõbrale või kaastudengile, siis nüüd makstakse lihtsalt programmi eest, mis sama töö ära teeb," võrdleb ta.

Murumaa-Mengeli sõnul ei saa uue tehnoloogia pealtulekuga võidelda, vaid sellega peab harjuma. "Juba praegu on kindlasti olnud saladuselooriga varjutatult inimeste loodu pähe esitatud tekste. Aga ma arvan, et kui me räägime sellest ja oleme teadlikud, siis oskame seda paremini kasutada ja ära tunda," loodab ta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Juturoboti oht võib Eesti ülikoolid taas paberi ja pliiatsi manu viia

# data[].attributes.attachment_link.description
Hiljuti USA-s Whartoni ärikoolis tehtud katse näitas, et juturobot ChatGPT sooritaks seal kirjaliku eksami hindele B. Eesti kõrgkoolid on sellisest akadeemilise petturluse võimalusest teadlikud. Kuigi nad veel konkreetseid meetmeid võtnud pole, kaalutakse prorektorite sõnul suulise või paberit ja pliiatsit nõudva teadmistekontrolli juurde naasmist.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palju elevust tekitanud juturoboti ChatGPT võimekus lahendada erinevaid teksti loomisega seotud ülesandeid on muljetavaldav. ChatGPT katsetamine on toonud suure hulga inimesi pika sammu lähemale tehisintellektile ja selle rakendamisele igapäevaelus. Palju tähelepanu saanud juturobot tundub uus ja innovaatiline läbimurre, mida on kõrvutatud lausa paljude inimkonna jaoks oluliste saavutustega, muu hulgas näiteks elektri leiutamisega.

Siiski pole suured keelemudelid, mida ka ChatGPT oma olemuselt on, keeletehnoloogias midagi uut. Nende võidukäik tehisintellektis ja keeletehnoloogias sai alguse juba 2017. aastal, mil Google tutvustas esimest transformermudelit. Just sellel arhitektuuril põhinevaid keelemudeleid on aasta-aastalt üha oskuslikumaks ja suuremaks treenitud.
ChatGPT - efektne, aga üks paljudest
ChatGPT pole tegelikult midagi muud, kui lihtsalt üldrahvalikult kättesaadavaks juturobotiks disainitud variant OpenAI 2020. aastal avalikustatud GPT-3 mudelist. GPT-3, nagu ka teised suured keelemudelid, on treenitud tohutul hulgal tekstidel. Sellel on umbes 175 miljardit parameetrit ehk väärtust, mis talletavad treeningandmetest õpitud teadmisi.

Tasub teada ja teadvustada, et OpenAI GPT-d ei ole ainsad turul eksisteerivad suured keelemudelid. Neid on treeninud teiste seas näiteks Google (BERT, LaMDA), Meta AI (ESMFold, Galactica), HuggingFace ja BigScience (BLOOM), DeepMind (Gato), Nvidia ja Microsoft (MT-NLG) jpt. Seejuures uute suurte keelemudelite treenimise trend jätkub - kõigi eelduste kohaselt lisandub juba sel aastal nimekirja GPT neljanda põlvkonna mudel, mis senistest veelgi suurem.

Miks me pole teistest suurtest keelemudelitest kuulnud sama palju, kui nüüd äkitselt ChatGPT-st? Üks oluline põhjus on see, et suured keelemudelid pole üldjuhul disainitud selliseks juturobotiks ehk vestluskaaslaseks, kellele saab päringuid esitada isegi tehniliste oskusteta kasutaja. Seega pole need laiale kasutajaskonnale nii hästi kättesaadavad, nagu on praegu ChatGPT oma demo kaudu.
ChatGPT võib olla lõbus - aga see on väga kallis lõbu
Miks ei ole suurte keelemudelite arendajaid oma mudeleid seni üldjuhul vabalt kättesaadavaks teinud, isegi mitte lihtsalt demoversioonina, nagu nüüd tehti ChatGPT-ga? Põhjus on üsna proosaline: asi on rahas, sealjuures väga suures rahas. Täpseid suurte keelemudelite treenimise kulusid on keeruline välja tuua, kuid esialgse hinnangu kohaselt kulus GPT-3 treenimiseks umbes 30 miljonit dollarit. Oletuste kohaselt maksab ChatGPT-laadse juturoboti ülalpidamine umbes 100 000 dollarit päevas.

"Esialgse hinnangu kohaselt kulus GPT-3 treenimiseks umbes 30 miljonit dollarit."

Nii suurte mudelite treenimine ja rakendamine on võimalik vaid organisatsioonidele, kellel on selleks olemas sobiv taristu ehk finantsid ja/või riistvara. Sellised ettevõtted on üldjuhul suured korporatsioonid. Paraku seavad nad oma eesmärgid tihti kõrgemale üldsuse huvidest, näiteks mudelite treenimise mõju keskkonnale või avatud teadus, ettepoole ja nende mudelid pole vabavaralised. Need, kellel ei ole võimekust ise suurt keelemudelit treenida, peavad mudelite omanikele kasutamise eest maksma või rakendama vabalt kättesaadavaid mudeleid.
ChatGPT ajab soravat juttu - aga pole tegelikult ise kuigi tark
Suured keelemudelid suudavad lahendada palju erinevaid ülesandeid. ChatGPT genereerib näiteks teksti. See kirjutab luuletusi, vastab erinevatele küsimustele, analüüsib tekstide meelsust, kirjutab programmeerimiskoodi või seletab etteantud koodi lahti.

Seega nendele, kes ei vaja oma eesmärkide saavutamiseks mudeli edasist peenhäälestamist või värskeid fakte, võib ChatGPT demo osutuda abistavaks töövahendiks. Samal ajal peaks kasutaja olema teadlik, kuidas tehnoloogiat kasutada ning millised on selle kasutamise ohud ja piirangud. Samuti võiksid nad lahendada enda jaoks eetilised küsimused, mis kaasnevad seesuguste mudelite reaalsel rakendamisel.

Eeltoodud nimekiri erinevatest ülesannetest, mida suured keelemudelid lahendada suudavad, ei kata sugugi kõiki keeletehnoloogia valdkondi. Ühtlasi ei tööta need tipptasemel kaugeltki mitte kõigi keelte jaoks. Suuri keelemudeleid peetakse liiga üldistavateks ja tihtipeale pole nad võimelised lahendama eriilmelisi, kuid vajalikke ülesandeid. ChatGPT jääbki hätta mitmete ülesannete lahendamisel mitte ainult väikestes, vaid suurteski keeltes.

Paljud, kes on jõudnud ChatGPT-lt paluda eestikeelse teksti genereerimist, on märganud, et toodetud keel on küll üldjoontes arusaadav, kuid veider või lausa ebakorrektne. Seda seetõttu, et mudelit pole eraldi treenitud eestikeelse teksti tootmiseks.

"Iga eestlane võiks teadvustada väga olulist fakti: see, et ChatGPT mingisugust eesti keelt oskab, on hetkeseisuga lihtsalt juhuslik, pelgalt kõrvalnähe."

Iga eestlane võiks teadvustada väga olulist fakti: see, et ChatGPT mingisugust eesti keelt nii-öelda oskab, on hetkeseisuga lihtsalt juhuslik, pelgalt kõrvalnähe. See, et ChatGPT genereerib teksti muu hulgas ka mitte alati korrektses eesti keeles, tuleneb asjaolust, et mudeli treeningandmestik pärineb internetist. Teadupärast sisaldab see lisaks suurtes keeltes (inglise, hispaania, prantsuse, hiina, vene jne) toodetud materjalidele ka väikestes keeltes (nt eesti või isegi seto ja võro) sisu.

GPT-3 kohta avaldatud teadustöös toodud andmetel moodustab treeningandmestikust 92 protsenti inglise keel, eesti keele osa on 0,01 protsenti. Samas tuleb nentida, et ChatGPT köögipool ei ole avalik. Keegi väljastpoolt ei teagi väga täpselt, mis andmeid täpselt kasutatakse või kuidas süsteem ikkagi töötab.
Kuidas uut juturobotite ajastut eesti keele heaks ära kasutada?
ChatGPT taga olev tehnoloogia ei ole iseenesest midagi uut. Uudne on see, et üks arendaja on sellise keelemudeli juturoboti kujul tasuta avalikuks teinud. See muudab tõepoolest mängu ja survestab teisi arendajaid sama tegema.

Mida tähendab see eesti keele jaoks? See võib tuua väga palju head. Seni on suurkorporatsioonide keelemudelite arendustöö viljad olnud meie eest valdavalt lukus. ChatGPT algatatud juturobotite võidujooks viib aga loodetavasti selleni, et nende taga olevaid suuri keelemudeleid tehakse aina rohkem ja parematel tingimustel kättesaadavaks.

ChatGPT kõrval, millest on avalikult proovitavaks tehtud vaid demoversioon, ongi juba saadaval päris vabavaralisi suuri keelemudeleid, näiteks BERT või BLOOM. Võib arvata, et ajapikku tuleb neid juurde või siis langevad keelemudelite osade kasutamise hinnad.

Iga hõlpsamini kättesaadavaks tehtud suur keelemudel on meile aga piltlikult öeldes toorik. Saame seda vajalikus suunas kujundada ja lihvida, et sellest saaks eesti keelt oskav digirobot. Varem pidanuks me ise suure keelemudeli väljaarendamiseks või olemasoleva kasutamiseks kulutama Eesti mõistes ebareaalseid summasid.

"Keelemudelite eesti keele jaoks kohandamine on Eesti võimalusi arvestades väga kallis arendustöö, mis nõuab investeeringuid."

Nüüd on seevastu tõsist lootust, et saame suuri keelemudeleid eesti keele heaks tööle panna senisest märksa soodsamalt. Selle juures tuleb rõhutada, et ka keelemudelite eesti keele jaoks kohandamine on Eesti võimalusi arvestades väga kallis arendustöö, mis nõuab investeeringuid.

Suurte keelemudelite kvaliteeti saab parendada näiteks väikeste märgendatud ehk mingi ülesande tarvis spetsiaalse infoga varustatud andmestike abil. Selline töö, mis on üks osa ka Eesti keeletehnoloogiateadlaste tegemistest, ei ole vaid arvutile käskude jagamine, vaid rida ülesandeid märgendatud andmete ettevalmistamisest kuni mudelite miljardite parameetrite seast vaid oluliste värskendamiseni, sest terve mudeli treenimine pole võimalik.

Selleks et Eesti keeletehnoloogia tase käiks muu maailmaga ühte sammu, peab jätkuma eestikeelsete märgendatud andmestike loomine, sealhulgas sobivate andmete leidmine, märgendamisjuhendite kokkupanek, (pool)käsitsi märgendamine ja märgenduse hindamine. Sama kehtib peenhäälestatud mudelite ehitamise, sealhulgas eksperimenteerimise ja tulemuste hindamise kohta. Tuleb ka analüüsida, kas oluliste ülesannete lahendamiseks on üldse vaja kasutada kalleid suuri keelemudeleid või on otstarbekam rakendada hoopis teisi keeletehnoloogiameetodeid.

Lisaks on oluline pidevalt arvestada, et masina genereeritud keel on otseselt mõjutatud treeningandmete rohkusest, kvaliteedist ja sisust. Kui sellised keeleandmestikud pole avaandmetena vabalt kättesaadavad, pole ka lootust, et masinate toodetud keel paremaks muutub.
Suure võimaluse ärakasutamine nõuab suurt tööd
See kõik on suure keelemudeli nullist väljaarendamise kõrval väike, aga Eesti mõistes siiski väga suur töö. Samas on ülioluline mõista - kujundlikult öeldes on avanenud eesti keele arvutile selgeks õpetamiseks enneolematu võimaluste aken. Seda tuleb ära kasutada. Seega on ülioluline Eesti ehk eesti keeletehnoloogia pidev toetamine.

Kui me ise oma keele kvaliteeti suurtes keelemudelites ei panusta, ei tee seda keegi. Masinad nagu ChatGPT nii-öelda õpivad aga kusagilt-juhuslikult kättesaadud andmete põhjal eesti keelt ikka. Tulemused on sellisel juhul ilmselt hirmsad.

"Kas meile meeldiks minna õhinal kasutama väidetavalt eesti keelt oskavat juturobotit, et saada vastuseks ebatsensuurne sõim? "

Näiteks ilma vastava sisuta andmeteta ei oska keelemudel vahet teha viisakatel ja ebaviisakatel keelenditel. Keelemudelite treenimiseks vajalike andmestike kvaliteet on oluline kasvõi selle jaoks, et seal ei oleks ebasündsaid väljendeid ega suisa roppusi. Muidu võib juhtuda olukord, kus arvuti õpib suhtlema ebaviisakalt. Kas meile meeldiks minna õhinal kasutama väidetavalt eesti keelt oskavat juturobotit, et saada vastuseks ebatsensuurne sõim?

Seni on olukord eesti keeletehnoloogias väga hea, sest Eestis on keeletehnoloogia arengut toetatud riiklike programmide kaudu pea 20 aastat. Tänu pikaaegsele riiklikule toele on tehnoloogiate ja keeleandmestike kvaliteet ja rohkus tõstnud meid Euroopa keeletehnoloogiate tippu. Seda edu tuleb hoida.

Elame huvitaval ja kiiresti arenevalt tehnoloogilisel ajastul. Tasub olla nutikas ja kasutada eesti keele heaks ära seda, mida teevad suured tehnoloogiahiiud. Hoidkem oma kõrget taset ning panustagem kvaliteetsete, mahukate ja variatiivsete keelematerjalidega, et ChatGPT ja teisedki keelemudelid oskaks ka väga head eesti keelt.

Toimetaja: Sandra Saar

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Eleri Aedmaa, Helen Kaljumäe (EKI) | ERR

# data[].attributes.attachment_link.title
Skandaalne ChatGPT - kuidas panna see eesti keele heaks tööle?

# data[].attributes.attachment_link.description
Keeletehnoloogia arengule tuult tiibadesse andnud ChatGPT-d ja teisi suuri keelemudeleid saab rakendada ka eesti keele jaoks. Nende pakutavate võimaluste ärakasutamine sõltub Eesti keelepoliitika otsustest ning meie keeletehnoloogide pingutusest, kirjutavad Eesti Keele Instituudi keeletehnoloogia kompetentsikeskuse keeletehnoloogid Eleri Aedmaa ja Helen Kaljumäe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Võib-olla on õigus neil, kes leiavad, et juturoboti ChatGPT tõttu on essee akadeemilise hindelise ülesandena oma aja ära elanud, sest isegi kirjaliku eneseväljendusoskuse arendamiseks ei ole see enam hädavajalik, arutleb Oliver Laas Vikerraadio päevakommentaaris.

Eelmise aasta 30. novembril avalikustas OpenAI juturoboti ChatGPT. Tegemist on erakordselt võimsa tekste genereeriva masinõppe rakendusega, mis on juba tõstatanud mitmeid küsimusi autoriõiguste ja kirjatöö automatiseerimise kohta. Selliste puuduste tõttu nagu faktide või allikaviidete väljamõtlemine ChatGPT tõenäoliselt ajakirjanikke veel ei asenda. Küll aga hõlbustab see senisest enam plagieerimist, mis võib haridussektori jaoks tähendada seniste ülesannete ja plagieerimisega seotud normide ümbervaatamist.

ChatGPT aluseks on 2020. aastal avalikkust hämmastanud keelemudel GPT-3. Keelemudelid on masinõppesüsteemid, mis on treenitud ennustama mingisuguse tähe, sõna või märgijada esinemise tõenäosust sellele eelnevate või seda ümbritsevate märgijadade põhjal. Seda tehnoloogiat kasutatakse loomuliku keele töötlemise vallas juba aastakümneid. Argielust tuntuimaks näiteks on vast Gmaili soovitused e-kirjas lausete jätkamiseks.

Viimaste aastate edusammud koherentsena näivate pikemate tekstide, aga ka tekstisisendite põhjal piltide, genereerimisel tulenevad transformeriteks nimetatavate mudelite kasutuselevõtmisest. Selliste masinõppe mudelite sooritused paranevad koos nende treenimiseks kasutatavate andmete suurusega. Kõnealused "internetisuurused" andmemahud hõlmavad endas tervet Vikipeediat ja enamgi veel.

Ingliskeelse päringu peale suudab ChatGPT küsimustele vastata, erinevates keeltes programmeerida, tekstide lühikokkuvõtteid koostada, tekstide võrdlemisel nende ühiseid teemasid välja tuua, etteantud teemadel esseid kirjutada ja vajadusel ka juba loodut parandada.

ChatGPT väljundid ei kopeeri selle treeningandmetes leiduvaid tekstilõike, vaid loovad nende põhjal uusi. Sama päringu kordamine - näiteks "kirjuta essee sellest, kuidas tehisintellekt on ühiskonnale kasulik" - annab üldiselt eelmisest korrast erineva tulemuse.

Seetõttu ei suuda ka olemasolevad plagiaadituvastussüsteemid ChatGPT või GPT-3 abil loodud tekste tuvastada. Juba on juhtumeid, kus tudengid on tehisintellekti genereeritud esseede esitamisega vahele jäänud. Neid reetsid juba mainitud väljamõeldud faktid ja ekslikud viited, mitte kirjaviis või väljenduslaad. Need puudused on aga tehnoloogia arendamise käigus tõenäoliselt kõrvaldatavad. Mitmed õppejõud on tunnistanud, et kui need sisulised vead välja jätta, siis ei suuda nad eristada tehisintellekti poolt genereeritud esseid inimeste poolt kirjutatutest.

"OpenAI on välja töötamas tehnoloogiat ChatGPT loodud tekstidele unikaalse "sõrmejälje" loomiseks, mis võimaldaks neid inimeste loodud tekstidest eristada."

ChatGPT poolt tekitatud tehnilisele probleemile on juba olemas ka tehnilised lahendused. 22-aastane tudeng Edward Tian on loonud rakendused GPTZero, mis peaks tuvastama, kas teksti on kirjutanud inimene või ChatGPT. OpenAI on välja töötamas tehnoloogiat ChatGPT loodud tekstidele unikaalse "sõrmejälje" loomiseks, mis võimaldaks neid inimeste loodud tekstidest eristada. See aga ei välista, et tulevikus saaksid ebaeetilisemad ettevõtted edukalt esseede genereerimise teenuseid pakkuda.

Etümoloogiliselt pärineb tuleneb "plagiaat" ladinakeelsest sõnast plagiarius, millega poeet Martialis tähistas 1. sajandil pKr enda värsside omastamist kellegi teise poolt. Uus-Meremaal tehisintellekti abil genereeritud essee esitamisega vahele jäänud tudeng ei arvanud, et ta plagieeris, sest see eeldaks kellegi teise töö enda omana esitamist, aga tehisintellekt ei ole isik, kellel oleks omandiõigusi.

Selline suhtumine näib kinnitavat nende uurijate seisukohti, kes leiavad, et ChatGPT ja teised sarnased keelemudelid on loonud olukorra, kus tuleb kiiremas korras üle vaadata nii plagiaadi mõiste kui ka meie senised arusaamad akadeemilisest eetikast.

Aga võib-olla on õigus neil, kes leiavad, et ChatGPT tõttu on essee akadeemilise hindelise ülesandena oma aja ära elanud, sest isegi kirjaliku eneseväljendusoskuse arendamiseks ei ole see enam hädavajalik. Elegantsete kirjade kirjutamise saab edaspidi delegeerida tehisintellekti kasutavatele rakendustele.

Me laiendame tehnoloogiate abil oma võimeid: näiteks kalkulaator on arvutusvõime laiendus. Nende tehnoloogiate internaliseerimise tulemusel muutume ise ja muutuvad ka meie võimed, näiteks halveneb peast arvutamise võime. Kas ChatGPT aluseks oleva tehnoloogia internaliseerimine viiks millegi inimeseks olemise seisukohalt olulise kadumiseni? Sellele küsimusele vastuse otsimine viib juba sügavama vaidluseni selle üle, kas inimene on ennekõike (keelelisi) sümboleid kasutav ja tähendusi loov loom või tööriistu valmistav tehnoloogiline loom.
Kõiki Vikerraadio päevakommentaare on võimalik kuulata Vikerraadio päevakommentaaride lehelt. ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected] . Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.
Toimetaja: Kaupo Meiel

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Oliver Laas, Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi filosoofia nooremlektor | ERR

# data[].attributes.attachment_link.title
Oliver Laas: ChatGPT ja tehisintellekti plagiaat

# data[].attributes.attachment_link.description
Võib-olla on õigus neil, kes leiavad, et juturoboti ChatGPT tõttu on essee akadeemilise hindelise ülesandena oma aja ära elanud, sest isegi kirjaliku eneseväljendusoskuse arendamiseks ei ole see enam hädavajalik, arutleb Oliver Laas Vikerraadio päevakommentaaris.

# data[].attributes.attachment_link.title
Asjatundjad selgitavad: kuidas õppis tehisintellekt ChatGPT nii kiiresti selgeks eesti keele?

# data[].attributes.attachment_link.description
Keelemudeli põhine tehisintellekt ChatGPT oskab juba üsna soravalt eesti keeles vastata ja mitte ainult, ka setu- ja võrokeelsed vastused saab kätte. Masinat pole aga Eestis treenitud, kust võttis see üleöö kõik need oskused?

# data[].attributes.headline
Lugemine on sõnavara ja enesväljendusoskuse omandamisel väga oluline. Erinevate tekstidega  tegelemine ja nende analüüsimine arendab keelt ja mõtlemist.

# data[].attributes.subject
Lugemine on sõnavara ja enesväljendusoskuse omandamisel väga oluline. Erinevate tekstidega  tegelemine ja nende analüüsimine arendab keelt ja mõtlemist.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tehisintellekt suudab kirjutada kirjandit ja esseed juba niisama hästi kui õpilane. Suudab ka joonistada ja arvutada. Kas see on oht või võimalus?
Kirjanik Paul-Eerik Rummo kirjutas hiljuti Facebookis, kuidas ta küsis tekstigeneraatorilt OpenAI Palyground, miks ei taha esimene vasikas minna aia taha, ja sai loogiliselt arutleva vastuse: „Vasikal võib olla mitu põhjust, miks ta ei taha aia taha minna. Esiteks, see võib olla ebamugav, kuna ta pole kunagi varem sellel alal käinud. Teiseks, ta võib olla hirmul, sest ta võib midagi karta. Kolmandaks, ta võib olla pole kunagi varem aia taha käinud. Neljandaks, ta võib olla lihtsalt laisk ja ei soovi seal midagi teha."
Esitasin samale tekstigeneraatorile omalt poolt sama küsimuse, lootes, et saan täpselt samasuguse vastuse, kuid vastus oli hoopis selline: „Kuna esimene vasikas on sageli hirmul ja ei tea, mida oodata, ei taha ta minna aia taha. Ta ei tea, kas seal on ohtu või mitte, ja soovib pigem jääda ohutusse ja tuttavasse keskkonda."

Kui küsisin sama asja veel kord, sain jälle erineva vastuse: „Esimene vasikas ei taha minna aia taha, sest ta on veel liiga noor ja hirmul. Ta võib olla hirmul uue keskkonna ja uute asjade ees, millega ta võib kokku puutuda, ning ta võib olla hirmul võõraste loomade ees, kes võivad olla aias."

Järlikult, kui kogu klass laseks kirjutada kirjandi tehisintellektil, siis oleks kõik tööd nii erinevad, et õpetaja ei märkaks mitte midagi kahtlast! Ja nagu oleks sellest veel vähe: tehisintellekt võib kirjutada kirjandeid ka võõrkeeles, kui seda temalt vaid tellitakse! Et tehisintellekt ei tea, et aia taha minev vasikas on idioom, pole probleem, sest alati on õpilasi, kelle arvates vihma käest räästa alla sattumine tähendab kuiva kohta pääsemist.

Aga mis maailmavaatega kirjandeid tehisintellekt õpilastele kirjutaks? Küsisin tekstigeneraatorilt, kas Hitler oli tore inimene. Vastuseks sain, et Hitleri inimlikkus on väga küsitav, sest ta on süüdi kümnete miljonite inimeste tapmises ja maailma suurimas genotsiidis. Kas Stalin oli tore inimene? Vastuseks sain, et Stalin oli karm ja vastutustundetu juht, kes juhtis Nõukogude Liitu kuritegeliku ja autoritaarse režiimiga. Seetõttu ei ole üldiselt õige öelda, et Stalin oli tore inimene. Kas märkasite? „Üldiselt" ei ole õige teda toredaks pidada.

Kas Putin on tore inimene? Sellele küsimusele vastates kahtles tehisintellekt samuti: „Venemaa presidendi Vladimir Putiniga seotud küsimuses pole ühemõtteliselt selget vastust. Putini tegevust on kritiseeritud humanitaarõiguste rikkumise ja seaduste rikkumise eest, samas kui teised väidavad, et ta on oma riigis tugeva ja stabiilse juhtimise eest austatud."

Mis muutusi tehisintellekt haridusse toob?
Mis võib hariduses tehisintellekti tõttu muutuda? Sellele küsimusele vastas haridusalgatuse Edumus tegevjuht Maria Rahamägi järgnevalt: „Traditsiooniliselt on õpilased pidanud ise teemat uurima, ideid genereerima ja essee kirjutama. Kuid tehisintellekti kirjutamissüsteemide tulekuga on see protsess muutunud palju lihtsamaks ja tõhusamaks. Kui õpilane sisestab teema ja mis tahes asjakohase teabe, mis tal on, saab tehisintellekti süsteem luua mõne sekundiga ainulaadse ja isikupärastatud essee.

Kuna tehnoloogia areneb edasi, on üha tavalisem, et kunagi inimeste ülesandeid automatiseeritakse. See tähendab, et tuleviku töökohad nõuavad tõenäoliselt teistsuguseid oskusi kui varasemad.

On oluline, et inimesed hakkaksid mõtlema, milliseid oskusi nad saavad arendada, et tööturul konkurentsis püsida. See võib hõlmata selliseid asju nagu probleemide lahendamine, loovus ja suhtlemine, kuna need on oskused, mida masinatel on raske korrata.

Samuti on oluline, et pedagoogid mõtleksid, kuidas nad saaksid õpilasi tulevikutööks ette valmistada. See võib hõlmata õpilaste õpetamist tehisintellekti ja muude tehnoloogiatega töötamiseks, samuti aidata neil arendada eelnimetatud oskusi, mis on tulevasel tööturul väärtuslikud.

Üldiselt on tehisintellekti kasutamine õpilaste esseede kirjutamiseks vaid üks näide viisidest, kuidas tehnoloogia muudab töö olemust. Kiiresti muutuval tööturul konkurentsis püsimiseks on oluline, et nii üksikisikud kui ka koolitajad hakkaksid mõtlema, kuidas valmistuda tuleviku töökohtadeks. Uusi tehnoloogiaid tuleb osata ja kasutada ka hariduses, et need meie tänast haridussüsteemi ise ära ei kasutaks."

Kui te nüüd arvate, et eelnevad read kirjutas päriselt ka Maria Rahamägi, siis olete juba petta saanud, sest Maria laskis selle vastuse kirjutada tehisintellektil!

Maria Rahamägi korraldab 24. jaanuaril online-töötoa „Tehisintellekt hariduses", kus õpetajatele tutvustatakse tehisintellekti võimekust ning arutatakse, kuidas saaks seda Eesti õpetajate ja õpilaste huvides võimalikult hästi tööle panna.

Pelgulinna gümnaasiumi IT-arendusjuht Birgy Lorenz märgib, et temal on oma kooli õpetajatega tehisintellekti töötuba juba tehtud. Tema soovitab õpetajatel tehisintellekti ise kasutada ( https://beta.openai.com/playground), sest nii saavad nad teada, mismoodi tehisintellekt asjade üle arutleb, missugune on tema lauseehitus jne. Kui mõne õpilase stiil on märkimisväärselt muutunud, siis võib aimata, milles asi on.

Birgy Lorenz usub, et tehisintellekti vastu ei ole mõtet võidelda, sest õpetaja vastas on superarvutite võimsus, mille arendamisest on huvitatud terve maailm. Ta soovitab õpetajal hoopis näidata, et ta teab väga hästi, mis tehisintellekt on, ja seejuures toonitada, et õpilane õpib ikka endale, mitte õpetajale.

Tallinna Ülikooli professor Mart Laanpere mainib, et nende ülikooliski tuleb tehisintellekti teemal juba jaanuaris töötuba. Ta toob välja, et viimastel aastakümnetel on liigutud testide juurest esseede jm kirjalike tööde poole, et arendada mõtlemis- ja argumenteerimisvõimet. Kuid tehisintellekti mõjul võib juhtuda - nii üllatav, kui see ka pole -, et pöördutakse tagasi traditsioonilise testimise juurde, sest selle hindamisvormi puhul ei saa tehisintellekt õppijat aidata. Ka õpikute kirjutamist võib tehisintellekt mõjutada, näiteks personaliseeritud toestamise osas. Sellega tegeleb TLÜ EduFlexi projekti meeskond.

„Hariduse valdkonnas tuleb harva ette nii suure mõjuga „purustavaid tehnoloogiaid/innovatsioone" (disruptive technologies), mis sunniksid paljusid enesestmõistetavusi nii põhjalikult ümber mõtestama, nagu teeb seda nüüd tehisintellekt," toob professor Laanpere välja.
Kas tehisintellekt jätab õpetajad tööta?
Ei, tehisintellekt ei jäta õpetajaid tööta. Tehisintellekt võib muuta õpetamise ja õppimise tavapärasest protsessist tõhusamaks ja mugavamaks. Tehisintellekti abil saab õpetaja oma õpilastele pakkuda erinevaid haridusmaterjale, mis võimaldavad õpilasel oma õppimist kohandada ja individualiseerida. Tehisintellekt võib aidata õpetajatel oma õpilastel õppimisprotsessi parandada ja täiustada, kuid see ei asenda õpetajat.

Sellise vastuse andis tekstigeneraator OpenAI Palyground! Muide, tehisintellekt oskab tekstidele ka illustratsioone luua. Avage link https://openai.com/dall-e-2/ ja vaadake, kuidas see käib!

# data[].attributes.attachment_link.title
Üks tont käib klassis ringi - tehisintellekt!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tehisintellekt suudab kirjutada kirjandit ja esseed juba niisama hästi kui õpilane. Suudab ka joonistada ja arvutada. Kas see on oht või võimalus? Kirjanik Paul-Eerik Rummo kirjutas hiljuti Facebookis, kuidas ta küsis tekstigeneraatorilt OpenAI Palyground, miks ei taha esimene vasikas minna aia taha, ja sai loogiliselt arutleva vastuse: „Vasikal võib olla mitu põhjust, miks ta ei taha aia taha minna.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Akadeemiline arutelu Tartu Ülikoolis 15. märtsil 2023

Viimasel ajal on muutunud väga populaarseks juturobotid (nt ChatGPT) jt tööriistad, mis kasutavad tehisaru. Kuna sellised tööriistad suudavad antud sisendile vastavalt genereerida teksti ja teisi meediume, siis on õppeprotsessi kontekstis nende potentsiaalsed kasutajad nii õppijad (nt esseede, referaatide ja muude kirjalike tööde tegemiseks) kui ka õppejõud (nt õppematerjalide koostamiseks).

15. märtsil 2023 toimus ülikoolis akadeemiline arutelu " Kuidas OpenAI juturobot ChatGPT õppimist ja õpetamist muudab?". Huvi arutelu vastu oli väga suur - osalejaid oli auditooriumis ja veebis kokku üle 200. Ettekande tegid ja arutelus osalesid bioinformaatika professor Jaak Vilo, keeletehnoloogia professor Mark Fišel, kommunikatsiooniteaduste nooremlektor Kaspar Kruup ja eksperimentaalpsühholoogia nooremlektor Annegrete Palu. Arutelust, mida juhtis õppeprorektor Aune Valk, võttis osa ka masinõppe kaasprofessor Meelis Kull. Jagati oma mõtteid ja kogemusi ChatGPT võimalustest õppes ning räägiti selle ohtudest ja riskidest. Arutleti ka selle üle, millistel juhtudel tõhustab ChatGPT kasutamine tööd ja millal tuleks üliõpilastega õppimise eesmärgil kokku leppida, et nad juturobotit ei kasutaks.

ChatGPT võimalused

Bioinformaatika professor Jaak Vilo rääkis oma ettekandes, mis on ChatGPT, millised on selle võimalused ning mida ChatGPT (veel) ei tee. Prof Vilo sõnul on ChatGPT üks paljudest uutest tehisaru kasutatavatest rakendustest, mis teevad inimese töö efektiivsemaks.

ChatGPT kasutamist ei tohi prof Vilo arvates eirata ega keelata, vaid peab mõtlema, kuidas kasutada seda ning teisi analoogseid rakendusi efektiivselt ja vastutustundlikult. Tuleb tagada, et kõikidel oleks võrdne ligipääs neile rakendustele ning ülikool peab andma oma panuse tehisaru uute lahenduste loomisse.

ChatGPT ja tekstiloome

Keeletehnoloogia professor Mark Fišel selgitas oma ettekandes, kuidas ChatGPT aluseks olev keelemudel töötab. ChatGPT saab hakkama paljude ülesannetega, millega on varem kokku puutunud, sellel on meeletult suur üldistamisvõime, kuid see ei oska välja mõelda midagi täiesti loomingulist või uut. Kindlasti saaks ChatGPT-d kasutada teksti kiiresti genereerimiseks, aga koostatud teksti hindamiseks peavad olema kasutajal endal teadmised. Seega peab ChatGPT kasutaja alati kontrollima väljundi kvaliteeti ning kui tal puudub pädevus seda teha, siis on mõistlik pigem ChatGPT-d mitte kasutada.

Edasise arutelu küsimus on, milliste ülesannete puhul tasub motiveerida õppijaid tehisaru kasutama. Kindlasti vajab mõtlemist ka see, millised õpiülesanded on n-ö oma aja ära elanud ja tuleb uutega asendada, milliseid on vaja kohendada. Kindlasti on hea läbi rääkida ka see, millistel juhtudel on vaja ChatGPT kasutamist vältida, et õppimisprotsess toimuda saaks.

Õppejõu kogemused ChatGPT kasutamisel

Kommunikatsiooniteaduste nooremlektor Kaspar Kruup kirjeldas oma ettekandes ChatGPTkeelemudeli baasinteraktsiooni. Kõigepealt tuleb mõelda, millist väljundit me rakenduselt soovime, seejärel disainida sisend, mis seda väljundit tingida võiks ning pideva muutmise teel häälestada sisendit, et saada parim väljund.

Kruup selgitas ChatGPT-ga õppematerjali loomise näitel, et sisendiks võib olla ükskõik milline kogum küsimusi, väiteid ja näiteid ning sisend võib olla pikk ja põhjalik, kuid soovitud väljundini viivat sisendit luua polegi nii lihtne. Tõdedes, et ChatGPT edukaks kasutamiseks peab mõtlema, saab Kruubi arvates seda õpetamises ära kasutada vahendina, mille abil tudengeid mõtlema harjutada. Kokkuvõtvalt tõi Kruup välja, et ChatGPT kasutamise ja mõtlemise puhul on vaja sama oskust - kuidas disainida sisend, mis stimuleerib mõtlemist soovitud väljundini.

Millised küsimused tekivad õppejõul tudengite juhendamisel

Eksperimentaalpsühholoogia nooremlektor Annegrete Palu küsis oma üliõpilastelt, milleks nad ChatGPT-d kasutanud on. Seda on kasutatud ideede ja keerulistele kontseptsioonidele selgituste saamiseks, erinevate allikate kokkuvõtete tegemiseks, teksti toimetamiseks, viidete leidmiseks, aga ka lihtsalt suhtlemiseks.

Üliõpilased tunnistasid, et kodutööde tegemisel on kiusatus ChatGPT-d kasutada ja nad ongi seda teinud, kuid nad tajuvad seejuures plagiaadi ohtu ning õppimisprotsessi puudumist. Palu on kogenud, et ChatGPT-ga loodud tekst võib olla näiliselt intelligentne, kuid süvenemisel selgub, et lausetel puudub sisu.

Palu arvates on õppejõududel mõtlemisainet, kuidas edaspidi õpiülesanded ümber kujundada, et mitte välistada ChatGPT abi kasutamist, vaid kindlustada see, et pelgalt abi kasutamine poleks ülesannete lahendamiseks piisav. ChatGPT ei tooda teadmist, vaid genereerib teksti, mille õigsust on vaja hinnata. Bloomi taksonoomia kõrgema taseme õpiväljundite, sh analüüsi- ja hindamisvõimekuse omandamiseks on vaja teadmiste olemasolu. Arutamist vajavad ka õiglase hindamise küsimused.

Kui ChatGPT-d on kasutatud uurimistööde puhul, siis tuleks ChatGPT kasutamisest raporteerida (nt kirjeldada töö metoodika peatükis, mida selle abil tehtud on).

Ühises aruteluringis otsiti vastust küsimusele, kuidas õppejõuna edasi toimetada.

Tasub teadvustada, et ChatGPT ei ole võimeline küsimustele kiiresti adekvaatset vastust genereerima - see vajab aega ja täiendavat sisendit, et õige vastuseni jõuda. Ka on vaja teadmisi, et sellelt saadud vastuse õigsust hinnata. Ka on küsimust esitades mõistlik järele mõelda, kui palju treeningandmeid ChatCPD-l võib olla ja kas nende põhjal on üldse võimalik piisava vastuseni jõuda. Samas tuleb arvestada sellega, et suurte keelemudelite võimekus kasvab hüppeliselt.

ChatGPT-st tuleb mõelda kui võimestavast töövahendist, mis võimaldab rutiinseid asju kiiremini ja otstarbekamalt teha, et jääks rohkem aega oluliste sisuliste asjadega tegelda. Kindlasti on ChatGPT-l kui töövahendil oluline roll tulevases tööelus, samas tuleks eristada, millised ülesanded on vajalikud õppimiseks ja millisel hetkel pole enam vaja n-ö jalgratast uuesti leiutada. Tasub mõelda, kuidas suunata üliõpilased oma oskusi arendama kogu semestri jooksul ja tagada õiglus hindamisel (arutelud kogu semestri kestel, suulised ja/või n-ö paberi-pliiatsiga eksamid auditooriumis). Juturoboti kasutamist pole ülikooliõppes põhjust keelata, pigem vastupidi. Kokku tuleb leppida see, millal ja milleks seda kasutada ning jagada õppejõudude mõtteid ja kogemusi, milliseid ülesandeid kasutada. Tasub mõelda ka tehisaru kasutamise hea tava loomise peale. Arutelu jätkub 6. aprillil.

Kokkuvõtte koostasid Lehti Pilt ja Ene Voolaid. Videod salvestasid ning monteerisid Mart Noorkõiv ja Kait Krull.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas OpenAI juturobot ChatGPT õppimist ja õpetamist muudab?

# data[].attributes.attachment_link.description
Akadeemiline arutelu Tartu Ülikoolis 15. märtsil 2023 Viimasel ajal on muutunud väga populaarseks juturobotid (nt ChatGPT) jt tööriistad, mis kasutavad tehisaru. Kuna sellised tööriistad suudavad antud sisendile vastavalt genereerida teksti ja teisi meediume, siis on õppeprotsessi kontekstis nende potentsiaalsed kasutajad nii õppijad (nt esseede, referaatide ja muude kirjalike tööde tegemiseks) kui ka õppejõud (nt õppematerjalide koostamiseks).