# data[].attributes.body
Titel: Oliver Twist

Forfatter: Charles Dickens (genfortalt af Maj Bylock).

Forlag: Straarup & Co

Udgivet: 2020

Den forældreløse Oliver Twist havner i kløerne på den berygtede skurk Fagin, som lærer børn at blive lommetyve. Det kriminelle liv i Londons mørke, skumle gader er ikke noget for Oliver, men det er farligt at stikke af fra byens værste skurke.

Bogen er genfortalt af den svenske børnebogsforfatter Maj Bylock og henvender sig især til læsere på 8-12 år. De eventyrlige og stemningsfulde illustrationer er medvirkende til at give historierne nyt liv. Bogen kan bruges til del af undervisningsforløb i dansk på mellemtrinnet.

# data[].attributes.body
Titel: Soldat eller menneske

Udgivet år: 1941

Forfatter: Halfdan Rasmussen

Dette er et digt til mellemtrinnet. Kan indgå i et tværfagligt forløb mellem dansk og historie om bestættelsestiden.

Titlen 'Soldat eller menneske' forholder sig til den splittelse, mennesket føler i en krigshærget tid. I titeldigtet sætter Rasmussen soldaten og mennesket op som modsætninger, der strides i den enkelte.

Soldaten er billedet på den, der blindt følger flokken i krig og bliver afstumpet. Overfor soldaten står det medfølende menneske, der sætter humanisme over alt. Digtet afsluttes med bønnen, om ikke at lukke soldaten ind.

# data[].attributes.body
Titel: Året rundt med Pedersen og Fidus
Udgivet år: 2023
Fofatter: Sven Nordqvist

Denne bog er til 1. Klasse, hvor man ønsker en kreativ undervisning og fokus på stavelser af årstiderne og andre elementer fra naturen. Her kan man tage på udflugt og læse bogen udenfor og senere finde ting fra naturen til projekter i klassen.
Fortællingen har et roligt tempo og illustreret i et fantastisk mylder af farver og detaljer.

Man kan have fokus på som evaluering, hvordan passer vi på vores natur og hvorfor skal man passe på naturen?

Resumé: Findus og Buklerne kommer med ideer til at opleve og nyde naturen. Bogen er inddelt i årets måneder og bugner af forslag til nemme kreative projekter, opskrifter og eksperimenter, der styrker interessen for naturen på en lærerig og sjov måde.

Naturmaterialer sætter gang i fantasien og kreativiteten. Det føles ekstra godt, når man selv har fundet sine materialer i naturen og kan lave spændende projekter af dem derhjemme. I bogen gives der ideer til at lave små sejlbåde af bark og pinde, farve garn af løgskaller eller at bygge en væv. Man kan også kaste sig over at lave halskæder af bønner eller rønnebær. Ideerne er tilpas enkle til, at alle kan være med.

# data[].attributes.body
Forfatter: Marie Duedahl
Udgivet år: 2005
Gyldendahl

Denne bog er til de yngste i 1. Klasse.

Første par linjer i bogen:
I dag skal Albert i skole for første gang. „Tror du, vi skal lære at køre en last-bil?“.

Bogen handler om at Albert der skal starte i skole, han er spændt og spørg sin mor, om de skal kører lastbil i skolen?
Albert har allerede dannet sig en forestilling, om at man ikke kan lege sammen med piger. Han bliver dog overrasket og får en ny ven i skolen, nemlig sin sidekammerat Alberte.

Bogen fortæller om dannelse og venskab.

Udvalgt tekst fra s. 28:
´Alle ser på dem med store øjne. Og så råber de et eller andet´.

Dette er et godt eksempel på dannelse, det som Alberte og Albert har gang i, er ikke helt okay.

# data[].attributes.body
Titel: Snemand frost og frøken tø
Udgivet år: 1971
Forfatter: Halfdan Rasmussen
Melodi er skrevet af: Vagn Skovlund.

Første par linjer i dette lyriske digt:
´Snemand Frost og frøken Tø,
gik en tur ved Søndersø,´

Udvalgt tekst fra strofe 4:
`Snemand frost er smeltet op.
Hun må ha ham i en kop´.

Jeg har valgt dette udsnit, fordi det omhandler et af de Eksistentielle problemstillinger, der er knyttet til eksistensen - ens eksistens i livet. De eksistentielle spørgsmål er tilsvarende de overvejelser, der typisk knytter sig til selve det at være et menneske og de grundvilkår, det inkluderer lidelsen på sig og bærer den med værdighed. Her at snemand frost er ´væk´. I dette tilfælde skal forståes som gået bort og døden. Nu har frøken Tø kun sine ´minder´ og opbevarer sine minde.

Billedet er valgt, fordi det meget godt fortæller opdellingen af ordene.

# data[].attributes.body
Titel: Soldaten
Udgivet år: 1830
Forfatter: H.C. Andersen

Sådan lyder starten på dette episke digt, skrevet af H.C. Andersen:

Med dæmpede Hvirvler Trommerne gaae,

— Ak, skal vi dog aldrig til Stedet naae,

At han kan faa Ro i sin Kiste?

— Jeg tror mit Hjerte vil briste!

H.C. Andersens lille digt “Soldaten” fra 1800 tallet bygger på hans barndomserindringer om spanierne.

H.C. Andersen erindringer om spaniernes indtog gjorde et stort indtryk på ham. I ’Levnedsbogen’ fra 1836 skriver han, at spaniernes ophold på Fyn i 1808 indprentedes i hans erindring og at det ideligt blev opfrisket ved gentagne fortællinger. Danmark havde sluttet sig til Napoleon, som havde erklæret Sverige krig og det betød at der kom en fransk hær og spanske hjælpetropper til Fyn. H.C. Andersen var kun tre år på det tidspunkt , men kunne huske soldaterne, der larmede i gaderne, og at kanonerne blev skudt af paa Torvet og foran Bispegården.

Dette er digt kan bruges i undervisningen, hvor elever selv skal skrive om erindringer eller skrive digt om deres eget liv. Her er inspiration at hente, dog skal der gives flere eksempler end kun dette digt.

Udvalgt tekst:

Paa en Gang sigte de alle ni.

De otte skyde jo rent forbi;

De rysted paa Haanden af Smerte,

— Kun jeg traf ham midt i hans Hjerte!

# data[].attributes.body
Forfatter: Anthony Browne
Oversat af: Catrine Valentiner
Udgivet: 2010
(Fra Fandango Grundbog 2. Klasse).

Dette er en ny fortælling af det gamle eventyr "Guldlok og de tre bjørne". Det er en billedbog, hvor der fokus på interteksutualitet og læseren møder ligheder med det gamle eventyr i et råt og nutidigt miljø. Billedbogen er skrevet som en paralellelhistorie mellem de tre bjørne og pigen. Parallellerne er meget tydelige i bogen og gør det nemmere for eleverne, at forstå denne fortælling og opbygning. Pigen lever i et fattigt kvarter "slummen", hvor siderne i bogen er i grå og mørke farver med knuste ruder og grafitti.
Bjørnene bor i et flot 3. etagers hus, i en solskinsgul farve, hvor alt er i klare og lyse farver.

Der er fokus på fortællingen og kompositionen, samt miljøkarakterstik. Billedbogen ligger op til fælles dialog i klassen og oplæsning sammen, hvor klassen læser sammen på den digitale tavle og ikke i bogen af eleverne selv. Det er en god fortælling, hvor der er mulighed for at snakke om hovedpersonerne, den lille bjørn og pigen.

"Mig og dig" bygger op om moralen som i "Guldlok og de tre bjørne".
I "Mig og Dig" bliver pigen distreret af en ballon og løber efter den, pludselig kan pigen ikke finde sin mor eller hjem og er trist. Pigen ser pludselig det store gule 3. etagers hus og går ind. Her spiser hun grød, kommer til at ødelægge den mindste stol og tager sig en lur. Hun bliver vågnet af bjørnene, der undre sig over, hvem denne pige er?
Pigen løber ud og prøver at finde sin mor og efter at gå gennem regn og mørke, optræder der en lysstråle og pigen finder sin mor. Vi følger en fortælling, hvor pigen er i forskellige tid og rum og billedbogen har opbygningen hjem-ude-hjem.
Vi ser pigen starter med at være sammen med sin mor og fortællingen ender, hvor pigen er sammen med sin mor igen. Eleverne kan forholde sig til det, at være væk fra sin mor, det har de fleste elever prøvet i 2. Klasse.
Herved giver teksten mulighed for, at arbejde med indlevelse i rollespil, lave en anderledes billedbog eller perspektiver mellem den gamle og nye fortælling.

# data[].attributes.body
Forfatter: Jakob Martin Strid, 2005
Fra bogen: Alle tiders bøger
Udgivet: 2020

Denne fortælling om lille frø, er et klassisk eksempel på nutidig børneopdragelse.

Her møder vi Lille Frø, der en nat kommer flyvendefra det ydre rum og lander midt i stuen hos en frøfamilie. Familien tager Lille Frø til sig og elsker ham som deres eget barn. Der er bare et problem: Lille Frø er meget slem og laver frygtelig meget ballade. Familien sender ham derfor til skolepsykolog, men også her spolerer lille Frø det hele, da han tisser i skolepsykologens taske og sætter ild til hans hår. Historien ender med, at Lille Frø erkender, at han er slem, og at det nok ikke er til at ændre på. Det gør dog heller ikke så meget, for hans mor og far og søskende indser, at de elsker ham uanset hvad.

I bogen oplever vi voksne, der sygeliggør barnets adfærd, hvis det ikke tilpasser sig de voksenes normer, bl.a. ved at sende det til skolepsykolog. Men som historien udvikler sig,oplever vi også voksne, der forstår, at de må elske barnet betingelsesløst. Man får at vide, at Lille Frøs uartigheder kommer på museum, og at han bliver berømt.
Lille Frø straffes altså ikke, men hyldes afslutningsvis. I lille frø opdrages der ikke længere på barnet, men på den voksne.

# data[].attributes.body
Forfatter: H.C. Andersen og genfortalt af Peter Gotthardt.
Udgivet: 2009
Tommelise oprindelig udgivet: 16. December 1835
Illusteret af: Bagram Ibatoulline

"Der var engang" og sådan starter dette vidunderlige eventyr af kanonforfatteren H.C. Andersen, der her er genfortalt i en letlæselig tekst, som alle kan forstå og læse.

I starten af bogen fornemmer vi denne fiktionsverden, hvor fortællingen følger en pige ved navn Tommelise, der ikke er større end en tommelfinger.  Den karakteristiske personbeskrivelse er flad, og kun få elementer beskriver Tommelise som "hvor er hun yndig". Denne sætning gør, at Tommelise kommer på en rejse i forskellige tid og rum. Hvor der er forskelliger karakter, der stjæler eller snupper Tommelise, fordi Tommelise vil være "en dejlig kone" eller er "nydelig".
Vi fornemmer et tydeligt plot, der vender Tommelises fremtid til andet end en besiddelse, som fange i det gældende rum hos en markmus, hvor hun arbejder, synger vinteren over, for at få kost og logi. Tommelise vil ikke leve i dette rum under jorden i en hulen og slet ikke giftes med mulvarpen, der hader sol og lys. Plottet kommer i slutningen, hvor Tommelise "stikker af" eller flyver væk med svalen, fra sin triste tilværelse under jorden og flyver sydpå. Her efter finder hun sit varme hjem og bliver gift med en alfekonge og Tommelise får sine egne sommerfuglevinger. Vinger vil hjælpe Tommelise, for nu er der ikke nogen, som kan stjæle eller kidnappe Tommelise, på samme måde som før. Nu er Tommelise selv "fri som en fugl".
Historien følger et eventyrs opbygning af hjem-ude-hjemme.

Hele teksten fotælles i det nominative tredje person og flertal med "hun" og "de". Kun gennem samtaler i teksten mellem Tommelise og markmusen optræder det promonative "jeg" og "du".
I teksten er det den implicite fortæller og objektiv. Der bruges udelukkende ydre synsvinkler f.eks. beskrives alt gennem handlinger, der gør at læseren må forstå peronerne ud fra, hvad de siger og gør.

# data[].attributes.body
Forfatter: Tina Sejling
Illustreret af: Lykke Petersen
Udgivet: Ailena (online portal).

I denne novelle er der er fokus på, hvordan man behandler sine medmennsker og dannelse af, hvad der er rigtigt eller forkert. Her med tilgivelse til en anden person til trods for, at man ikke har behandlet en anden person godt.

Vi følger 2 personer i teksten Lisa og Karl, der er rigtig gode venner. Teksten har fokus på at man sagtens kan lege sammen dreng og pige.

Titlen hedder pirathuset og bogen lever op til sin titel. Vi har en papegøje med en vigtig besked, en død pirat og et mystisk brev. Lyder det ikke spændende?
I fortællingen Pirathuset prøver børnene Karl og Lisa, at opklare mysteriet, som er konflikten i denne fortælling.

Det er en spædende og kronologisk fortælling med en implicit fortæller. Fortælingen er i det nominative flertal med "de", fordi det er to personer vi følger, nemlig Karl og Lisa.
Vi oplever tredje persons fortæller, i en episode i kapitel 5, hvor Karl der bor på 3. etage hører sin nabo, der går rundt inde ved siden af. Det lyder som et træben. Dette kan Karl ikke vente med, at fortælle sin bedste ven Lisa, men dagen i skolen er lang og Karl kan næsten ikke vente med, at fortælle, hvad han hørte.

Der er på Ailenas portal fokus på at eleverne skal læse mellem linjerne.
Et eksempel fra teksten: "Karl og Lisa bruger det meste af deres fritid sammen. De hjælper hinanden med lektierne og leger på loftet i deres hemmelige hule".
Her får læseren ikke direkte af vide, hvordan Karl og Lisa har det med hinanden. Men ud ud fra beskrivelsen af de ting, de laver sammen, kan læseren selv regne ud, at Karl og Lisa er glade for hinanden og venner.

# data[].attributes.body
Forfatter: Oscar K.
Illustreret af: Antonieta Medeiros

Dette er en sjov billedbog, hvor man følger drengen Ben Benni og hans kamel. Det er en rammefortælling, med en historie inde i historien.
Derfor er denne fortælling god til, at se på kompositionen, personkarakteristik og fremmedord.

Denne vil være god til eleverne i indskolingen, hvor man kan tage eleverne på oplevelse til et andet land og undersøge en anden kultur.

Lidt om billedbogen:
Til sin fødselsdag får Ben Benni en kamelunge. Sheiken der er Ben Bennis far, siger at Ben Benni skal træne kamelen Musad hver dag, så han kan gøre familien ære og vinde det store kamelvæddeløb foran de andre sheiksønner. Dog vil Ben Benni og Musad ikke træne. Der er så meget andet, de hellere vil lave. En humoristisk billedbog om kameler, væddeløb, venskab og vandede vittigheder.

# data[].attributes.body
Forfatter: Annette Herzog
Illustreret af: Katrine Clante og Rasmus Bregnhøi

Dette er en graphic novel med undergenren kærlighed. Den minder om en tegneserie i første øjekast, men grapic novel betyder tegnet roman og denne bog er tykkere og mere alvorlig.

Det er en parallelhistorie med to bøger i én bog. Først læser man Hjertestorm, hvor man følger Viola og derefter Stormhjerte, hvor man følger Storm.
Denne bog anbefales ikke at læse online for eleverne. Eleverne vil ikke få den samme oplevelse, og vil ikke kunne fornemme på samme måde, at det er en parallelhistorie. Derudover er skriften i e-bogen skrevet meget småt.

Historie handler om en dreng og en pige, der går i samme klasse og de er forelsket i hinanden, men ved ikke, hvordan de skal få det sagt.

Der er mange facts om kærlighed, dopamin, sex, kys og menstruation.
Eleverne ville kunne indleve sig i personerne i fortællingen.

Temaet er kærlighed, jalousi og hverdagslivet.

Velegnet til elever i 6. Klasse, hvor man kan kigge på indre og ydre kompositioner og kompositionen i fortællingen.
Her kan man kigge på ved ydre komposition, hvad der er karakteristisk for en graphic novel som tegnestil, grafiske elementer og billedudsnit.

# data[].attributes.body
Forfatter: Brøderne Grimm
Oprindelig udgivet: 1983

“Der var engang en fattig kone, som boede i et lille hus. Udenfor lå der en lille have, og deri voksede to rosenbuske, en med røde og en med hvide roser. Hun havde to små piger, som lignede de to rosenbuske, og den ene hed Snehvid, den anden Rosenrød”.

Til undervisning med eventyr:
Dette er et klassisk eventyr der kunne bruges i indskolningen, hvor man arbejder med aktantmodellen og figurerne i teksten.
Denne tekst kan være en god inspiration, hvor eleverne arbejder med tekst og skriver deres eget eventyr.
Her at man inden skriveprocessen, hjælper eleverne og forklarer opbygningen med en indledning, midte og slutning og bruger handlingsbro fra bogen “Danskundervisning 1.-6. Klasse”. Her er der et afsnit om at undervisning i de yngste klasser med emne eventyr. Her beskriver forfatteren Joy Lieberkind handlingsbroen og eventuelt aktiviteter man kan bruge i undervisning, og hvordan man hjælpe eleverne inden skriveprocessen.

# data[].attributes.body
Forfatter: Halfdan Rasmussen
Tegninger af: Ib Spang Olsen

Denne klassiske bog med rim af hele alfabettet, ville være god at arbejde med i 1. Klasse, hvor eleverne lærerer de enkelte bogstavers former, her kan eleverne også udpege de enkelte ord i en tekst f.eks. “B” for: Bennys, bukser, brændte, Børge.
Der kan arbejdes med store og små bogstav.

“Til daglig skal sproget helst være gnidningsfrit og uden knaster. Det skal være entydigt og klart. Sådan fungerer kommunikation bedst, men i lyrikken er det ofte modsat. Her er den entydige kommunikation ikke det primære mål. Lyrikken er derfor altid en undersøgelse af, hvad sprog er, og hvad man kan bruge til” (M. Jørgensen, s. 235).

Teksten til B:
“Bennys bukser brændte.
Børge råbte, åh!
Børge havde nemlig Bennys bukser på”.

Dette digt giver mulighed for at have en dialog i klassen om, hvorfor brænder bukserne og hvorfor Børge har Bennys bukser på?

Den ene låner sine bukser ud til den anden og de to drenge er derfor knyttet sammen, da uheldet er ude. Man kan gyse, fnise eller trække på skuldrene, for det er jo bare et spøjs og en skør lille hændelse.
Her kan man tænke om vi i virkeligheden altid går rundt med hinandens bukser på? Gør det altid ondt på mig, når dine bukser brænder? Har vi mere til fælles, end vi skulle tro? Er forbindelsen ikke ydre og tilfældig, men indre og nødvendig?
Digtet fortæller at vi går rundt med hinandens benklæder på og er meget mere påvirkede af, hvordan hinanden har det, mere end vi havde forestillet os.
Det ligger dybt nedlejret i os mennesker, at vi mærker hinanden, lever os ind i hinanden, føler hinandens følelser, indlever os, føler med og for hinanden. Vi har empati for hinanden eller et ord med "b" der passer til temaet, at bekymre sig for hinanden.

Derved kan vi se at drengen og pigen på tegningen ikke føler samme empati. Her vises at pigen, har hentet vand og prøver at stoppe branden, hvilket kan være fordi hun kan lide Børge.
Jeg tror dog at Børge har stjålet noget fra Benny, som i teksten skrives som bukser. Gør at Benny ikke føler empati og derfor står med hænderne i luften og kigger på. Man kan se Benny ikke oplever den andens smerte og vil ikke gøre noget for at stoppe branden.

Derudover ligger teksten op til at man kan snakke om flere ord med “b” f.eks. Bytte, begå, bagpå, brandmand, brandbil, bære, bleg, bekymre, bål m.m.

# data[].attributes.body
Forfatter: Ukendt. Teksten er fra bogen Heksemutter - og andre børnesange.
Illustreret af: Dina Gellert
Udgivet: 2016

"Leg og læring hænger dybt sammen, også når man lærer at læse, og her tilbyder lyrik noget andet end almindeligt sprog".
Uddraget er fra bogen "videre i teksten" under digtlæsningens udfordringer (Fibiger, Martin Jørgensen, 2012, s. 234).

Denne lyriske tekst er sjov og kan synges. Det kan den på grund af dens gentagelse af ord, der hægter sig hos lytteren, samtidig med der i teksten er brugt indrim og enderim. Der er brugt indrim "an" der går igen i teksten "en lang, en trekant, en stang, en klokke, der siger ding-dang". Derved er der enderim i form af parrim gennem hele teksten, som f.eks. "kop" og "prop".
Der er omsluttende gentagelse af de samme ord i starten og slutningen af hver strofe.

Teksten er lyrisk med et genkendeligt tekstykke, der gentages og "en" funger som en bro, der forbinder tekststykke og omkvæd i stroferne. "En" gentages hele vejen gennem digtet.

Dette lyriske digt er et figurdigt, der har figur som overskriften, en kort, lang. Her er omkvædet det korte og en kontrast mellem hinanden af ordene kort og lang.

Generelt er der arbejdet med modsætninger i digtet, der gør teksten er legende. Her eksempelvis en mand der er sur, som er en modsætning til den varme og gule sol. Den varme gule farve der symboliser "glæde" kontra det at være "sur".

Dette ville gøre det sjovt, når eleverne skal introduceres for substantiver i 2. Klasse. Her kan de strege alle de ord i teksten i ental ubestemt med "en kop", "en gryde" osv.

Herved ville eleverne også selv kunne lave et digt og bruge formen på digtet, hvor eleverne bytter ordene ud med "nye ord".

Det må gerne være sjovt og det meningen at eleverne skal lege med nye ord.
Eksempel: "En mus, en tus, en tør whiskysjus...", hvor eleverne selvfølgelig tilføjer tegninger til ordene.

# data[].attributes.body
Forfatter: Astrid Lindgren
Oversætter: Kina Bodenhoff
Original titel: Ronja rövardotter og oprindeligt udgivet i 1981.
Udgivet: 2007
Roman: 224 sider

Ronja Røverdatter er et mesterværk skrevet af den svenske forfatter Astrid Lindgren.
Bogen er en hyldest til naturen og man mærker den sanselige beskrivelse af den dybe skov, den brusende elv, den mørke skovsø, de stejle klipper, det myldrende dyreliv og årstidernes skiften. Herved også at naturen kan være farlig, som understreges af de overnaturlige elementer, som de grumme skovhekse.

Fortællingen begynder sådan her: "Den nat Ronja blev født buldrede tordenen over bjergene, ja, det var en uvejrsnat, der fik alt troldtøj, som holdt til i Mattisskoven, til forskræmt at krybe ned i deres huler og skjulesteder, kun de onde skovhekse elskede uvejr højere end nogen anden slags vejr og fløj hylende og skrigende rundt om røverborgen på Mattisbjerget."

Denne bog er en roman og det er karakteristisk ved at miljøbeskrivelserne og personbeskrivelserne er beskrevet omhyggeligt, og beskrivelser giver læseren indre billeder, mens man læser fortællingen.

Vi følger den handlekraftige Ronja Røverdatter i forskellige tid og rum gennem bogen, hvor Ronja Røverdatter møder forskellige karakter i løbet af fortællingen, her også røverdrengen Birk.
Ronja gør oprør og forlader sine forældre, fordi hun ikke vil leve faderens drøm, og hun ikke vil være røverhøvding efter sin far Mattis. Ronja kan ikke holde tanken ud om at skulle stjæle fra andre, og hun vil have lov til, at træffe sine egne beslutninger.

Analyse:
Til analysen af Ronja Røverdatter vil  jeg bruge analysemetode fra bogen "Tæt på litteratur" med brug af fænomenlogisk metode (Martin Jørgensen, 2019).
Det vigtigste begreb i fænomenlogiske metode er intentionalitet, som er en rettethed eller hensigt. Her er det tekstens helhed der er vigtig og det helheden fortæller læseren. Grundlæggende indgår fænomenologisk metode komposition, fortæller, sproglige betydninger m.m.

Bogen Ronja Røverdatter er udgivet i år 1981 og forfatteren Astrid Lindgren har været inspireret af magiske realisme som prægede 1980erne. Magisk realisme blander en realistisk verden med magiske og overnaturlige elementer.

Beskrivelserne i romanen er detaljeret og sanselige gennem hele bogen med sætninger som "skalde Per" og
"holdt hende i armene, var hun et guldæg".
Her i den sidste sætning får læseren en klar fornemmelse af, at Ronja Røverdatter er meget værdifuld for sine forældre ved at betegnelsen er "guld" og guld er det en røver gerne vil eje. Derved er der et æg "der lige er blevet født eller kommet til verden", men også et æg der har flere lag med skal, æggehvide og æggeblomme.
Vi fornemmer Ronja er ligesom ægget, der har flere lag og i løbet af fortællingen, finder hun sin identitet, hvor Ronja finder ud af hvor hendes far stjæler fra andre mennekser side 55:
“Min far var røverhøvding ligesom min farfar og hans far igen, det ved du. Og jeg slægter dem på. Jeg er også røverhøvding, den mægtigste i alle bjerge og skove. Og det skal du også blive, min Ronja!” “Skal jeg!” råbte Ronja. “Aldrig i livet! Ikke, når de bliver gale og græder!”.
I bogen er Ronja “kyllingen”, der endelig og langsomt bryder skalen og kommer ud af ægget. Derfor handler temaet i bogen om løsrivelse fra forældre, kvindemod, venskab, jalousi, kærlighed og forældreroller. Motivet i teksten er, at beskrive en piges udvikling, hendes forhold til forældrene og til Ronjas ven Birk.

Personkarakterstik af Ronja Røverdatter, som er romans hovedperson og bogen er skrevet i det nominative tredje person som "hun" i form af implicit fortæller og personbunden til Ronja.
Ronja røverdatter og det eneste barn i røverfamilien, som består af Ronjas mor Lovis og faren Mattis. Familien bor på Mattisborgen, som er opkaldt efter Ronjas far, og der bor de sammen med 12 andre røvere.
Borkarøverne er Mattisrøvernes ærkefjender, så den dag, Ronja møder Borkas søn Birk, føler hun et instinktivt had til ham, og han til hende. Ronja og Birk konkurrerer om, hvem af dem, der er sejest. Det viser sig at være Ronja, og hun ender rent faktisk med at måtte redde Birks liv. Det bliver starten på et langt og varmt venskab mellem dem. I første omgang holder de venskabet hemmeligt for deres forældre, for de ved godt, at forældrene på ingen måde vil acceptere deres venskab.

Personkarakterstik af Birk. Birk er rødhåret, smuk og en selvstændig ung røverdreng. Han har sin egen mening om rigtig og forkert. Læseren får indtryk af, at Birk er modig og springer først over helvedeskløften.
Ronja beskriver Borka på side 42: "Nok var han lille, men
han var bredskuldret og kraftig og desuden rødhåret med tætte hårtjavser, der stod til alle sider".
Vi får her i teksten en fornemmelse, at Birk ligner sin far med det røde hår.
Undis der er mor til Birk, virker usympatisk og hård. Derfor vil Birk ikke bo derhjemme hos sine forældre og flytter ud i hullen i skoven, som Ronja og Birk har bygget.
Da Ronjas venskab med Birk bliver opdaget, tager de konsekvenserne og gøre op med forældrene og flytte ud i deres elskede skov, hvor Birk og Ronja lever i en bjerghulen.
Dette viser af lige så gnistrende vejret, er den nat Ronja fødes, lige så sej er pigen, da hun blev født. Ikke nok med at Ronja vokser op og bliver en fysisk stærk og modig pige, der kan klare selv og de farlige skovhekse, hun er ligeledes en kærlig og tænksom pige med sine meninger og mod, hvor Ronja træffer sine egne beslutninger om, hvad hun vil og finder sin egen identitet. Man fornemmer klart at det eksistentielle tema fylder hos Ronja Røverdatter. I form af Ronja, konfronteres og står overfor nogen afgørende livsvalg og kommer til at gøre sig overvejelser om livets mening.

Kompositionen i fortællingen er kronologisk opbygget og vi følger Ronja fra hun bliver født til Ronjas liv fra barn til "voksen". Historien har begyndelsen/hjem, hvor Ronja bliver født. Midten/ude, hvor Ronja stikker af fra Mattisborgen. Slutningen/hjem, hvor Ronja får lov til at flytte i skoven med Birk. Ronja og Birk har gennemgået en udvikling i løbet af historien, og Astrid Lindgren har dermed anvendt en liniæropbygning, med en lykkelig slutning.
Der er få beskrivelser om personerne, som deres tøj, og hvordan Mattisborgen ser ud. Her er der i bogen anvendt illustrationer til, at udfylde tekstens tomme pladser og viser disse elementer og medvirker til indlevelse i bogen.

Fortæller tempoet er utrolig højt og tiden springer hurtigt frem, fra Ronja er blevet født, til Ronja pludselig selv får lov af sin far, at bevæge og gå på opdagelse i den omkringliggende skov.
Miljøet er skoven og Mattisborgen, som Ronja vokser op i og er opkaldt efter hendes far Mattis.
Mattis er røverhøvding og berømt og berygtet i omegnen for sine hærgende røvertogter.
Sproget i bogen er lidt svær tekst med enkelte fremmedord. Det er let forståeligt for den erfarende læser, og er
skrevet i et dagligdagssprog. Ind i mellem "gammelt sprog". Astrid Lindgren bruger ord som "ad hekkenfeldt" og "fjært", og disse ord skal forklares til elverne, da det ikke er ord man bruger i dag.
For at afrunde analysen er hensigten, at Ronja Røverdatter er en mønsterbryder, der gør op med sin arv og de traditioner, hun er opvokset med.

Vurdering:
Bogen rummer alt det, der skal til for at gribe børns interesse. Bogen er dramatisk, magisk, humoristisk, spændende og en fortælling med en detaljeret naturbeskrivelse. Den kan læses højt for alle klassetrin eller læses af eleverne selv på mellemtrinnet.
Herved er der også en film, man kunne bruge i undervisningen, hvor man kunne se filmen på svensk, og der kommer en ny serie af Ronja Rövardotter i 2023. Ved at eleverne allerede har forståelse for bogen, hvor eleverne har læst bogen på dansk, har de forståelse for handlingen og kan sagtens se filmen eller serien med svensk tale. Derved kan arbejdet med bogen indgå i mål for danskundervisningen.

Færdigheds- vidensområde - og mål i dansk med udgangspunkt i klassetrin efter 6. Klasse.
Kompetenceområde i kommunikation fase 2 i sprog og kultur: "Eleven har viden om ligheder og forskelle mellem dansk, norsk og svensk sprog".