# data[].attributes.body
assecat de papir:es una planta aquatica comun alguns indrets de la conca Mediterrània, sobretot a Egipte
recompte de collita:es tracta de la compta de la recol·leció anual
llogaret:un llogaret és el nucli de població petit.Nucli molt petit que no arriba a poble
ventament: es el procés de separar el grà net de la palla
batuda:es l'operacó de batre per poder separar el grà de la palla en una cosa amb moviment
sembra:es l'acció on es cultiva el grà per poder menjar
arada:és l'acció de remoure la terra per plantar les semilles
canals de reg:té la funció de conduir l'aigua pels canals per tindre les terres humides
blat:es un conjut de cereals, cultivats o silvestres
sega:es el procés de tallar la Recol·leció i recollirla
poalancana:es una maquina simple per recollir aigua
sitges-es un diposit de grà
vaixell de pesca:es un vaixell per pescar a riu més proper
transpor de mercaderies:es un vaixell per desplazar diferents objectes fins un destí
Nil:es un riu que pasa per Egipte
desert:es un bioma de clima árid amb precipitacions excases, i fauna i flora excasa

# data[].attributes.body
A Mesopotamia i Egipte, la pluja és escasa, i no era de forma regular,però com l'agricultura depén de l'aigua, i aprofitaven l'aigua dels rius.
A partir del IV mil·leni a.C.,ve començar les crescudes dels rius Tigris i Eufrates a Mesopotamia. Com la construcció de dics de contenció i canals. Aixo va fer que aumentara les zones on conrear i permetre regar els camps.Amb tot aixo van fer dos grans invents... la roda i l'arada, i aixo va permetre conrear amb més facilitat.

Per poder controlar els conreus als camps de conreus van fer un gran desenvolupamet del càlcul, i nove tecniques de goemetría.

# data[].attributes.body
El Nil comença al sud d'Egipte,en unes terres on a l'estiu abunda molta aigua.
Per això el riu patia que fia una gran crescuda anual controlava les terres de ribes.
Quan l'aigua disminuïa, les ribes quedaven cobertes d'una terra molt fèrtil, on se sembrava els conreus.

# data[].attributes.body
L'augment de la producció agrícola va estimular el creixement de la població, del comerç i de l'artesania a Egipte.

La majoria eren pagesos lliures i vivien a prop dels rius. Treballaven en terres dels monarques, nobles i els sacerdots pero havien d'emportar-se un tant per cent de la collida.
Els homes sembraven, llauraven, collien i construïen dic i canals. Quan no es feien tasques agrícoles estaven obligats a treballar en les grans construccions.

Les dones col·laboraven en la recol·lecció, feien el pa i la cervesa i també creaven vestits i els venien als mercats.

# data[].attributes.body
Els egipcis feien diferents tasques, com per exemple caçar, passejar al riu o criar animals. A més a més, conreaven cereals, llegums, fruites i lli per teixir.

# data[].attributes.body
A les ciutats mesopotàmiques, cap al 3300 aC, i més endavant a Egipte (3150 aC), s'hi va iniciar la pràctica de l'escriptura, que va adoptar, respectivament, la forma cuneïforme i la jeroglífica.
Els primers escrits van ser anotacions per les propietats de la terra, collites, i, el cap de bestiar. Això va comptabilitzar les transaccions comercials per poder supervisar la recaptació d'impostos.
Per consolidar el seu poder, els monarques van manar a escriure els primers codis de lleis i tipus de cròniques de les seves gestes. Es van redactar textos religiosos i literaris, que ens han permès conèixer creences espirituals i costums de diferents pobles.

# data[].attributes.body
Una de les primeres fonts d'escriptura a Mesopotàmia van ser les pictogràfiques és a dir es dibuixava un símbol que es deien (pictogrames) que feien dibuixos de les coses en comptes de escribir-los.
Per anar simplificant l'escriptura, els signes es van anar simplificant i va passar a l'escriptura
CU-NEÏFORME
L'escriptura cuneïforme consistia en diferents signes amb valors d'una síl·laba. Que hi havia uns 2.000 diferents, dels quals 600 s'utilitzaven assíduament.
Es solia escribir en una tauleta d'argila humida que es deixava assecar al sol.

# data[].attributes.body
El primer codi de lleis que s'ha trobat escrit es el següent:

1 Si un home n'acusa un altre d'homicidi sense tenir-ne proves, serà ajusticiat.

2 Si un home ha comès un robatori, serà ajusticiat.

3 Si un fill pega al seu pare, se li tallarà la mà.

4 Si un home arrenca un ull al fill d'un altre home, se li arrancarà un ull.

5 Si un home decideix desheretar el seu fill i diu davant del jutge "desheret el meu fill", el jutge examinarà la causa. Si el fill no ha comès una falta creu, el pare no podrà desheretar el fill.

# data[].attributes.body
Als anys  3500 i 2000 a.C. A sumer (a baixa mesopotàmia) i a Egipte el desemvolupament de l'agricultura va ajudar molt a crear les ciutat.
Mesopotàmia es va crear com a ciutats estat independets.
Aquestes eren algunes de les ciutats (Ur,Uruk,Èridu i Lagaix)
Cadascuna tenía el seu valor polític i religós.

A les ciutats també es feien activitats artesanals, com (orfebrería,cuir,vidre, fusta, cèramica o metalls).
La major part del comerç estaben situats al voltant dels temples. Les ciutats estaben governades per reis, que teníen els valors: militars, polític, religiós. Tenien exèrcit perque els conflictes entre ciutats eren molt freqüents.

# data[].attributes.body
La ciutat d'Ur tenia dos grans muralles, una envoltava la ciutat urbana y l'altre la sagradam amb la grandiositat de les seves construccions que volien demostrar el seu poder reial. Els canals unien la ciutat amb el port i el riu. Pels canals anaven els mercaders.

# data[].attributes.headline
L'evolució de les ciutats estats cap a grans imperis

# data[].attributes.subject
L'evolució de les ciutats estats cap a grans imperis

# data[].attributes.body
A les terres que voregen els rius Tigris i Eufrates, a partir del lV mil·lenni a.C., s'hi van desenvolupar quatre grans imperis: el sumeri, el babilònic, l'assiri i el persa.

Regne d'Accad:
Cap al 3100 a.C., Mesopotàmia va ser dominada pels sumeris, que es van organitzar en ciutats estat.
Al lll mil·lenni a.C., el rei Sargon va ocupar les ciutats de la Baixa Mesopotàmia i va crear el regne d'Accad.

Imperi babilònic:
Cap al 1800 a.C., la ciutat de Babilònia es va imposar sobre les altres ciutats i va formar l'Imperi babilònic , que va aconseguir la màxima prosperitat en temps del rei Hammurabi (1750 a.C.).

# data[].attributes.headline
L'evolució de les ciutats estat cap a grans imperis

# data[].attributes.subject
L'evolució de les ciutats estat cap a grans imperis

# data[].attributes.body
IMPERI ASSIRI: Al 1300 a. C. Els asseris van crear un imperi , va començar desde el golf Pèrsic i va acabar al mar mediterrani.

IMPERI PERSA: Al segle VI a. C, en temps de rei Cir, els perses van conquerir Mesopotàmia i van crear un nou imperi que es va expandir fins al riu Indus. Les seves ciutats més Susa i Persèpolis.

# data[].attributes.body
S'hi unclouen les manifestacions artististiques d'un periode molt extens que va desde les ciutats estat sumèries fins als imperis babilònic i assiri.
Es tracta d'un art orientat a enlatir als poderosos, i deixar constància.

# data[].attributes.body
A l'arquitectura es van fer grans construccions,però són poques les que ens han previngut a causa de la pobresa dels materials.
Els temples presentaven un aspecte mols sólid i amb poques obertures. La inexsistencia de les pedres va afavorir la contrucció de grans edificacions amb tova i maons cuits.

La construcció s'aixecava damunt de grans plataformes o terrasses, s'accedia amb grans escales i al cim hi havia un santuari.
Tot al voltant hi havia patis oberts, on es congregaven els fidels.

# data[].attributes.body
El santuari era la residència dels déus quan baixaven a la terra.

# data[].attributes.body
En escultura, les figures estan idealitzades, són molt geomètriques i es van crear per ser contemplades frontalment.

Les estàtues orants

A l'interior dels temples mesopotàmics s'hi ha trobat una gran quantitat d'escultures que representen homes en actitud orant.

També hi són freqüents les representacions del Gudea, o governador de la ciutat.