# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi õppehoone, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina olen panustanud Virumaa kultuuriellu rahvatantsuga.

Tantsisin esimesest viienda klassini rahvatantsurühmas, mis toimetas esimeses klassis Rakvere Linna Algkoolis ja teisest viienda klassini Rakvere Gümnaasiumi, praeguses Rakvere Vabadusekooli, Tallinna tänava õppehoones. Rahvatantsurühma juhendajaks oli Eve Kübarsepp, kes oli ka minu klassijuhataja.

Käisime selle rühmaga kaks korda ka tantsupeol. Ühe korra üldtantsupeol ja teine kord noorte tantsupeol.

Olen käinud ka koorides ning saanud üks aasta kooriga laulupeole, kuid samal aastal saime rahvatantsurühmaga tantsupeole ning seetõttu jäi laulupeole minemata.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Eragümnaasium, Tööstuse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina olen veel panustanud Virumaa kultuuriellu enda huviga balletti vastu.

Ma olen tegelenud balletiga esimesest klassist alates ehk nüüd juba üksteist aastat. Esialgselt tutvustasid mulle Rakvere Kaurikooli Balletiklassi minu sugulased. Käisin nendega üksikud korrad trennis kaasas ning see hakkas mulle väga meeldima.

Minu trennid toimuvad nädalas kolm korda: kolmapäev, reede ja laupäev. Kolmapäeviti on juhendajaks Eliisa Sokk, kes teeb meiega nii klassikalist balletti, kui ka kaasaegset tantsu. Lisaks teeb ta meiega erinevaid loomingulisi harjutusi, et end laval mugavamalt tunda ja arendada meie improviseerimis oskust. Reedeti ja laupäeviti on juhendajaks Dmitri Harchenko. Dimaga toimuvad meil klassikalised balletitunnid ning tema õpetab meile enamasti klassikalise balleti katkendeid. Eliisa õpetab pigem enda koreograafiat.

Me käime tihti koolides esinemas, kus tutvustama õpilastele balletti. Toimuvad ka erinevad Balletigalad. Iga aasta mai kuus korraldab meie enda balletikooli direktor Anne Nõgu Laste Balletigala Rakvere Teatris. Sinna kutsutakse esinema ka teisi balletikooli üle riigi. Oleme ka käinud erinevatel võistlustel osalemas. Viimased kaks aastat oleme osalenud Koolitantsul.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ontika paekallas (ehk Ontika pankrannik) on kõrgeim osa Balti klindist. Seal on panga kõrguseks 56 meetrit.
Tolle kalda kivimid on tekkinud peamiselt Ordoviitsiumi ja Kambriumi ajastul. Seega on need kivimid umbes 470-570 miljoni aasta vanused.
Panga alumises osas on peamiselt liivakivi ja savi. Nende peal asuvad juba tugevamad lubjakivid ja dolomiidid.
Ontika paekaldal asuvad kolm Baltimaade kõrgeimat juga, milleks on Valaste, Karjaoru ning Saka. Need joad ei ole looduslikud.
Aja jooksul on pankranniku varinguoht suurenenud. Peamiselt ongi ohu suurenemise põhjustajateks ranniku äärne tugev tuul ning õhuniiskus, mis kulutavad kivimeid ning muudavad panga nõrgemaks.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja ajaloos on tähtis osa laulmisel ning laulukooridel. See on aidanud kujundada ka kunagisi Väike-Maarja kombeid.
Koore tegutses Väike-Maarja kihelkonnas juba 19. sajandil. Enamasti oli tegemist koolikooridega (peamiselt vallakoolide õpilased).
Suuresti toetas koolikooride tegutsemist L. Frankaelen (tolleaegne Väike-Maarja pastor). Tema andis 1873. aastal käsu korraldada n-ö lastepüha, mis hakkas toimuma iga aasta viimasel suvistepühal.
Sealt tekkiski komme, mille kohaselt tulid kõik ümberkaudsed koolikoorid kokku, et tähistada koos lastepüha. Tänapäeval sellist kommet enam pole.
Ka hiljem on Väike-Maarja ajaloos väga palju juttu laulukooridest ja nende tähtsusest tolle kihelkonna kommete kujunemisel.

# data[].attributes.body
Minu isa töötas Käsmu metskonnas. Käsmu metskond rajati kuskil 1974ndatel aastatel. Metskond tegeles metsaraiega ning metsa hooldusega. Minu vanemad tulid Käsmu elama 1990. aastal. Isa läks kohe Käsmu metskonda tööle. Sel ajal oli metskonna juht Hanno Nõmme. Mu isa Hugo Lepik töötas metskonnas 8 aastat, kuni Käsmu metskonna koondamiseni. Aastal 1991 otsustas Käsmu metskond hakata müüma paberipuud ehk kuuske, mändi ja kaske Soome. Käsmu metskond oli edukas. Minu isa raius metsa. Siiamaani, kui käime metsas jalutamas, meenutab isa neid aegu ja kohti, kus ta raius metsa. Käsmu metskond lõpetas töötamise umbes aastal 1998, kuna tuli üle Eestiline metskondade koondamine. Käsmu metskond koondati ning asemele tuli siia Sagadi metskond. Minu isa Hugo muutis Käsmus metsade olu, ta raius puid. Teisisõnu võib öelda, et ta oli Virumaal puudelangetaja.

# data[].attributes.body
Tapa jõel juhtus kunagi üks õnnetus. Nimelt anti Tapa lennuväele palju diislikütust. Nad pidid kõik selle ära kasutama. Aga kuna seda jäi palju üle tihti, hakkasid nad seda lihtsalt valama maa sisse. Tasapisi jõudis see nafta põhjavette. Lõpuks oli põhjavesi nii reostatud, et see rikutud vesi jõudis inimeste elamusse. Vesi muutus kasutuskõlbmatuks. Terve Tapa linna vesi oli rikutud. Tapa linn tõi joogivett väljastpoolt linna sisse. Ühel hetkel jõudis diiselkütus lausa Tapa jõkke. Tasapisi tuli naftat jõkke juurde, nii et nafta jõudis jõe pinnale. Puhas vesi oli jõe põhjas. Lõpuks pandi isegi torud sinna jõkke, mida läbi liikus puhas vesi, et nafta ei rikuks seda. Ühel päeval otsustasid noored poisid võtta diisli sisse kastetud kaltsu, panid selle põlema ning viskasid jõkke. Kogu jõgi läks põlema. Õnneks selle õnnetuse tagajärjel keegi viga ei saanud ning tuletõrje sai selle ära kustutatud. See on minu isa mälestus Tapal, Virumaal toimunud õnnetusest.

# data[].attributes.body
Minu isa Hugo Lepik sündis Tapal ning elas enda lapsepõlve seal. Peale minu isa elas seal ka tema isa ehk minu vanaisa, Endel Lepik. Täpsemalt veetis minu isa Hugo enda lapsepõlve Tapa jõe ääres. See oli tema nooruse mängumaa. Selle jõe ääres saab ka mängida võrkpalli. Kohe selle kõrval on ka mets, kus saab mängida ka teisi mänge näiteks ukakat ja peitust. Teatud perioodil oli Tapa järv reostatud ja selle tõttu tekkis ka seal üks põleng. Minu ema kasvas üles kohilas, Raplamaal. Tema pole pärit Lääne-Virumaal. Minu ema vanemad tulevad hoopiski Poolast. Minu vanemad tulid elama Käsmu 1990. aastal ja elavad seal siiani. Mina elan ka Käsmus. Praegu minu vanemad hooldavad Käsmu küla prügist ning hooldavad ka Võsu peateed. Minu isa tegeleb ka Haljala vee ja soojusega. Tema kontrollib seda, et Käsmus vesi kõikidel inimestel oleks olemas ning ei oleks lekkeid. Minu vanemad aitavad hoida Käsmut puhtana ehk Lääne- Virumaad puhtana.

# data[].attributes.body
Minu vanaisa Endel Lepik tegeles osa enda elust korstnapühkimisega. Ta elas Tapa rajoonis enamus aja enda elust ning seal elas enda lapsepõlve ka minu isa. Osad minu juured on Tapalt pärit. Endel Lepik oli Tapa rajoonis üks põhilisi korstnapühkijaid. Ta puhastas korstnaid Tapal, Kadrinas, Aegviidus ning ka Tallinna Narva raudteejaamades. Ta puhastas Tapa leivapagari ahje, ta puhastas kõiki raudteejaamade korstnaid Narvast kuni Tallinnani ning ta puhastas ka tapa sõjaväe linnaku katlamajasid. Minu vanaisa panustas Virumaal korstnate pühkimisega. Ta hooldas Tapa rajoonis korstnaid. Sellega panustas Endel Lepik Tapa piirkonnas õhu puhtusele. Paljud inimesed tundsid teda ning ta oli teatud kui tubli töömees. Ta otsustas vahetada enda töökohta isiklike huvide pärast.

# data[].attributes.location_name
Simuna allikas, Simuna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Simuna allikas, Simuna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Simuna allikas, Simuna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Simuna allikas asub Lääne-Viru maakonnas Simuna alevikus. See allikas kannab lisaks ka nime Katkuallikas. Allika läheduses asub ka noorte lemmik külakiik ja leidub ka matkarada, mis kulgeb pikalt mööda jõe algust. Pedja jõgi saab alguse Pandivere kõrgustikult, Simuna allikast ja suubub Emajõkke. See on pikkuselt Eesti neljas jõgi ja kannab mitmeid nimesid selle eri suubumiskohtades. Näiteks on selle nimetus lähtmest kuni Onga jõe suubumiseni Avanduse jõgi. Pedja jõe alamjooks Põltsamaa jõe suudmest Emajõeni kannab nime Pede jõgi ja selleks, et see nimi usutav oleks lisan ka kontrollimiseks lingi : http://entsyklopeedia.ee/artikkel/pede_jõgi

1843-1844. aastatel puhastati jõge ja Tartust hakkas sõitma aurulaev Karl, aga loomulikult mitte jõe alguseni.

# data[].attributes.body
Peipsi järve ehk Eesti suurima järve üks tuntuimaid põhjakaldal asuvaid randu on Kauksi rand, mida ümbritseb kaunis mets. Sellele kohale on omane liivarand, kus on võimalik soojadel suve päevadel päevitada ja nautida ka vee kohinat. Laevade liikumise tõttu on selles järves tihti võimalik märgata suuri laineid, mis mõnikord isegi ujumist takistavad, kuid selle eest pakuvad ilusa vaatemängulise vaatepildi. Ranna lähedusse jääb Kauksi Puhkeküla, kus on võimalik osta suupisteid, jäätist ja muud sellist. Kauksi Rannahoonest on võimalik rentida ka eriti paksude rehvidega jalgrattaid, millega on hea rannaliival sõita. Mööda põhjarannikut kulgeb veel ka Penijõe-Aegviidu-Kauksi RMK matkatee.

# data[].attributes.body
Kui sõita Käsmu ristis Käsmu suunas, siis peagi tulevad vasakut kätt nähtavale väikesed heinamaad ja lepavõsa. Kunagi 1990ndatel aastatel oli asi teisiti seal. Nimelt vana metskond, kes tegutses sel ajal Lääne- Virumaa piirkonnas tegi sinna suuri heinamaid. Nad kasvatasid seal vilju. Metskond lõpetas aastaid hiljem tegutsemise ning heinamaade kasutus lõpetati ära. Need jääti seisma kuni tänase päevani. Hetkel on need maad eraisiku käes. Täna me näeme, et sinna on kasvanud suur lepa võsastik. Lausa ei saaks vahepeal aru, et seal oleksid põllud olnud. Veel huvitavam on see, et veel neli aastat tagasi oli seal veel suurem lepa võsastik ja ka muidu puid, aga eraisik otsustas natuke metsa harida. See on kindlasti tähelepanuväärne koht, mida üks Lääne- Virumaa inimene võiks vähemalt kora külastada ja ära näha.

# data[].attributes.body
Käsmu rand on väga eriline rand. See on Eestis üks kivisemaid randu. Käsmu rannas ja üleüldse Käsmu piirkonnas on väga palju rändrahne. Käsmu on väga eriline paik ja selle kotha on väga palju kirjeldada, kui eriline see paik on. Käsmu ranna kallas ongi üks huvitav teema. Kui minna Käsmus randa, siis pool teed sinna poole on kallas teerajast paar meetrit madalam. Ehk seal on kallak. Huvitav muutus selles kaldas on see, et see laguneb vaikselt. Viimastel aastatel on see lagunemine eriti kiireks muutunud. Ääre peal olevad puud muudkui vajuvad ja vajuvad kalda suunas. Nii mõnigi puu puudutab merd ja nii mõnigi puu ongi murdunud ja merre kadunud. See on kindlasti vaatamisväärne ja huvitav vaatepilt. Eriti huvitav on seda vaadata siis, kui sa kunagi oled käinud Käsmu rannas ja näed nüüd erinevust.

# data[].attributes.body
Käsmu Järv kasvab iga aastaga aina väiksemaks. Aga see on väga ilus paik. Käsmu järv on Haljala vallas üks kaunimaid paiku. See on väga ilus veekogu ning see asub Eru ranna kõrval. Tema ranna piirjoon on 3km, ehk et saada teha järvele ring peale, pean kõndima selleks 3 km. Vanasti sai Käsmu järvest ahvenaid, hauge, särge, linaskeid, kogereid ning isegi angerjaid ja kiiske. Kahjuks on nende kalade hulk tohutus koguses vähenenud ning angerjas ja kiisad on üldsegi sealt välja surnud. Käsmu järv kuivab vaikselt, kuna tal peaaegu puudub sissevool ja väljavool. Kuid õnneks on kaevatud tegelikult kraavid, et järve vesi saaks vahetuda. Käsmu järve kaldad kasvavad täis taimi ja puid, et vahest on isegi raske pääseda järve peale.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.
Sinijärv on tuntud kui Eesti kõige puhtama/selgema veega järv. Järve sügavus on küll vaid 8 meetrit, kuid oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini. Läbipaistvuse tagavad võimsad allikad, kust vesi järve tuleb.
Allikate tõttu pole vesi aga suvel väga soe ja seetõttu ei kannata seal palju ujuda.
Järves on liigirikas ja väga omapärane taimestik.
Järves elavad peamiselt haugid, ahvenad ja särjed.
Sinijärv kuulub Äntu maastikukaitseala territooriumile.
Äntu Sinijärve ümbruses toimus aastaid tagasi keskkonnaameti poolt korraldatud lageraie. Raie tulemusena jäi järve äärde vaid väike puuderiba ning ümbrus oli lage. See on ilmselt üks suurimaid muutuseid, sealses looduses, mõne viimase aasta jooksul.

# data[].attributes.body
Palermo on lõunapoolseim linnajagu Rakveres.
Seal piirkonnas elavaid inimesi ühendabki nende elamispiirkond. See teeb neist kogukonna.
19. sajandi algul rajas kaupmees Pervoi Palermo nimelise trahteri. Selle järgi sai too piirkond oma nime.
Selles piirkonnas asub ka Palermo mets, kus on Rakvere põhilised suusa- ja metsarajad. Metsa ääres asub ka punase terrori ohvrite mälestusmärk.
Selle kogukonna kohta kirjutasin, kuna ma ise elan Kondivalu linnaosas ja puutun palju kokku ka Palermoga.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lihaselõdvestus on iga-aastane üritus, kuhu kogunevad täiskasvanud liikmed rahvatantsurühmadest üle Eesti ning veedavad koos aega vahetades kogemusi, mängides mänge ja luues uusi elamusi. Iga aasta antakse kaotaja rühmale edasi tegelane nimega Uuno (tema ongi pildi peal) ning see, kelle käes on Uuno, peabki järgmine aasta korraldama lihaselõdvestust.

See aasta pidi seda üritust läbi viima Tarvanpää ja selle aasta teemaks valiti Eurovisioon. Kogupäeva kestva ürituse jooksul sai mängida mitmeid Eurovisiooniga seotud mänge ja õhtusel peol sai nautida tantsurühmade kokku pandud esitusi. Ka mina panustasin ürituse edukusse aidates kokku panna orienteerujate kotte ja viies läbi muusikalist mängu, kus pidid tantsijad rühmakaaslastele ümisema või laulma Eurovisiooni laule ning teised pidid ära arvama, mis lauluga oli tegu.

# data[].attributes.body
Olen seotud selle kogukonnaga tänu mu emale. Tema kasvas ja veetis oma nooruspõlve aastad just Kondivalus. Kuigi ta ei ela enam Kondivalus, siis käime siiski koos seal toimuvatel üritustel. Kondivalu kogukond on väga aktiivne, korraldades erinevaid kogukonnapäevi aastaringselt, luues paljude jaoks uusi elamusi ja jagades vajalikku informatsiooni. Näiteks korraldatakse seal kohalikke jõulupidusid, kus kujundatakse kaunis jõuluväljak ja kuhu kutsutakse taidlema erinevad esinejad.

Ma olen käinud emaga mitmel sealsel üritusel, kuid kõige paremini on mul meeles 2022. aastal toimunud kontsert, kus esines Trio Savita. See toimus aadressil Sõstra 4, Rakvere, mis oli kunagi mu ema sünnikodu. See kontsert oli minu jaoks oluline, sest mu endine viiuli ja klaveriõpetaja Mari Saamot esines seal.

# data[].attributes.body
Kuna ma elan Käsmus, kuulun ma Käsmu Külaseltsi kogukonda. Käsmu Külaseltsi kogukond tegeleb Käsmu küla elu parandamiseks, proovib muuta küla nii nagu kohalikud inimesed soovivad. Eesmärk on aidata kohaliku elu,  aidata inimesi finantsiliselt ning moodustada ühtekuuluv kogukond. Hetkel on Külaseltsi juht Eduard Vainu, kes on ühtlasi ka Käsmu külavanem. Mina saan panustada Käsmu Külaseltsi, avaldades seal enda arvamust. Vahest tehakse hääletusi, küsitlusi, kus mina saan osa võtta. Näiteks paar aastat tagasi toimus käsmu külas hääletus, kas laiendada Käsmu sadamat või jätta nii nagu see hetkel on. Võitjaks tulid inimesed, kes hääletasid sadama arengu vastu. Aga mõni aastat tagasi läks Käsmu Külaselts kaheks, kuna lahkarvamused olid liiga suured. Sellised asjaolud lõhestavad kogukonda kuuluvust ja edukust.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere spordikeskus on mõeldud noorte ja laste ajasisustamiseks sportliku tegevustega ning anda spordiõpet erinevatel spordialadel. Rakvere spordikool pakub palju erinevaid spordialasid noortele: kergejõustik, võrkpall, korvpall(poisid), lauatennis, maadlus, judo, ujumine, suusatamine. Spordikooli õppetreeningtöö eesmärgiks on arendada ja tõsta eale ja spordiala õppekavale vastavalt spordimeisterlikkuse taset ja jõuda sihipärase sporditegevuse  kaudu  heade sportlike tulemusteni. Lisaks igapäevastele  treeningtundidele võtavad spordikooli  õpilased osa vabariiklikest ja rahvusvahelistest võistlustest. Suvisel koolivaheajal on traditsiooniks saanud spordialade projektlaagrite läbiviimine vabariigi eri paikkondades.

Tegelesin kergejõustikuga põhikoolis algklassides. Tulles gümnaasiumi otsustasin hakata uuesti käima. Käin kergejõustikuklubi ViKe treeningutes. Enamjaolt jooksen sprinti. Ma olen käinud palju võistlustel ning saavutanud ka medaleid. Ma panustan kergejõustikuga Virumaa kultuuri, andes sportlikku kuulsust. See on suur saavutus ja tähtsus, et panustan spordiga Virumaa kultuuri.

# data[].attributes.location_name
Majaka, Käsmu, 45601 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Iga aastaselt ilusal juuni kuul toimuvad Käsmus Kaunid kontserdid. Käsmu on kontserdite poolest tohutult rikas. Tegemist on üritusega, mis kestab 5 päeva. Käsmu Meremuuseumi taga püstitatakse lava, kus käivad paljud esinejad esinemas. 2023. aastal esinevad seal näiteks Smilers, Nublu, Stefan ja muud teised kuulsad artistid. Kauni muusika kõrvale pakutakse ka süüa ja juua. See üritus on saanud mulle südamelähedaseks. Ma elan Käsmus ning olen saanud kogeda Kauneid kontserde mitmeid aastaid. Iga kord on jäänud positiivne mulje. Eelmine aasta käisin kuulamas Terminaatori. Kaunid Kontserdid rikastavad nii Käsmu kui ka Virumaa kultuuri. See näitab jällegi, kui rikas on Virumaa ja Käsmu kontserdite poolest.

# data[].attributes.body
Käsmu Viru Folk on kestnud juba 15 aastat. Iga aasta valitakse teema ning selle järgi tehakse kolm päeva järjest suvel kontserde teema maalt pärit muusikaga. Iga päev on võrratuid kontserde, sadu inimesi tulevad müüma suveniire, riideid, ehteid, süüa ja väga palju muid asju. Nii Eestis kui ka maailmast tulevad kokku tuhandeid inimesi. 2023. aasta Viru Folgi teemaks on Briti Saared ning Käsmut külastavad mitmed muusikut nii Inglismaalt kui ka Eestist.
Olen elanud Käsmus terve elu. Viru Folgist olen võtnud osa mitmeid aastaid. Iga aasta on omamoodi ning ainulaadne. Viru Folk on mull väga südamelähedane, kuna see on uhkus, mida paljud teised ei kanna. Selline suur üritus toimub just Käsmus, minu kodukohas. See rikastab Lääne- Virumaa kultuuri, näitab, kui rikas on Virumaa kontserdite poolest.

# data[].attributes.location_name
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina laululava asub Lääne-Virumaal, Kadrina vallas. See avati esmakordselt 1979. aastal, kuid leiab tänapäevani suurt kasutust. Ka mina olen saanud seal nautida mitmeid kontserde. Sealsed kontserdid on kokku toonud palju virulasi ja teisi eestlasi nautima sumedaid suve õhtuid. Minu kogemused ongi näiteks eelnevast suvest, millal leidsid seal aset mitmed tasuta kontserdid. Nende kontserdite võlu seisnes selles, et rahvas sai kuulata oma lemmik peomuusikat tasuta ning koos sõpradega nautida mõnusaid suveõhtuid ja jaanipäeva.

Üks kontsert, mida käisin kuulamas, oli Meie Mehe 25. juubelikontsert. Selle kontserdi eesmärk oli tähistada Meie Mehe “sünnipäeva” ning seda meeleolu aitas luua sinna kokku tulnud seltskond. Kui pidu algas veel valges, siis see lõppes öösel ning mida rohkem aega möödus, seda enam muutus rahvas lustlikumaks. Samuti esinesid sellel päeval paljud teised bändid näiteks Nexus ja muud esinejad.

Teiseks esines seal samal suvel ka Smilers. Olin loomulikult varem kuulnud sellest bändist ning kuulanud ka nende muusikat, kuid polnud kunagi mõelnud, et olen nende suur fänn. Selle eest eelmisel aastal Kadrinas kontserdil käies tundsin, et nende muusika kõnetas mind sügavamalt ning nüüd tahan ka see aasta nende muusikat rohkem kuulda.

Nende kontserdite lahedaim osa oli see, et kuna need olid tasuta kontserdid, siis sinna kogunenud rahvamassid olid nii suured, et oli raske mitte peomeeleoluga kaasa minna.

# data[].attributes.location_name
Tarvanpää Selts, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tarvanpää Selts, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tarvanpää Selts, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
11. klassi alguses jõudis minuni võimalus taaskord osaleda rahvatantsus. Seekord sain võimaluse liituda Tarvanpää rahvatantsuansambliga. Tarvanpää on üks Eesti vanimaid rahvatantsuansambleid, mille suureks mentoriks on kõigile tuntav Maie Orav. Tantsuansambel sündis 1946. aastal ning tegutseb tänaseni Rakveres. Kuna olen gümnaasiumiõpilane, siis käin sealses C-rühmas ning meie treener on Evelyn Mägi.

Oleme oma rühmaga juba sügisest saadik rühkinud vaeva näha tantsude õppimisega, et jõuda noorte tantsupeole. Peale märtsis toimunud ettetantsimist saime teada, et olemegi pääsenud tantsupeole. Seega saab meie rühm esindada Virumaad juba 2023. aastal toimuval XIII noorte laulu- ja tantsupeol „Püha on maa“.

Selleks, et saada tantsupeole oleme rühmana palju vaeva näinud erinevates treeninglaagrites, mis on toimunud nii Rakveres kui ka Kadrinas. Oleme esinenud erinevatel kontserditel. Näiteks üks esinemine toimus detsembris, kus me esinesime tantsupeotantsudega keskväljakul.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt minust rahvuslikes riietes, Haljala rahvatantsu rühmas 

# data[].attributes.headline
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kui käisin alles 3. klassis, siis juhtus nii, et läksin oma klassikaaslastega rahvatantsu tantsima. Sellel ajal käisime kõik veel Haljala gümnaasiumis, mis nüüdseks kannab Haljala kooli nime. Meie trennid toimusid Haljala rahvamajas ja meie tantsurühma nimi oli Kakerdajad.

Haljalas õpetas meile rahvatantsu Tiiu Torpan, kelle karmi käe all saime kõik nii kerged kui ka rasked tantsud selgeks. Tiiu Torpan on kauaaegne rahvatantsujuht ja tantsuansambli juht. Ta oli karm treener, kuid pingutamine oli väärt seda, sest meie rühm sai 2014. aastal toimunud üldtantsupeole. See oli XIX tantsupidu, mille teemaks oli „Puudutus“. Peo pealavastaja oli Maido Saar ja muusikaline juht oli Toomas Lunge.

Tantsupeol me ei esinenud rahvariietes vaid esinesime rahvuslikes riietes, mis olid Haljalale omased. Neid on ka näha ülal oleval pildil.

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiltsi loss on püstitatud 15.-16. saj pärineva vasall-linnuse varemeile. H. J. von Benckendorffi juhtimisel valmis 1790. a praegune peahoone. 19. saj kuulus loss von Krusensternide suguvõsale. Adam Johann von Krusensterni juhtimisel teostus Vene esimene ümbermaailmareis (1803-1806), mille põhjal koostas ta just Kiltsis elades “Lõunamere atlase”.

1920. aastast alates asub lossis kool. Tänu sellele on ajalooline hoone säilinud. 1993. aaastal asutasid Kiltsi Põhikooli õpetajad Adam Johann von Krusensterni nimelise Mittetulundusühingu, mille eesmärgiks on oma tegevusega kaasa aidata lossi renoveerimisele, mõisaansambli arendamisele ja admiral Krusensterni mälestuse jäädvustamisele Kiltsis.

https://www.puhkaeestis.ee/et/kiltsi-loss
http://kiltsimois.ee/kaardiloss/lossi-ajalugu/

# data[].attributes.location_name
Neeruti, 45224 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Neeruti, 45224 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Neeruti, 45224 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Kalevipoja kuju juurde jõuad mööda Neeruti loodusrada. Neeruti loodusrada on läbitav 1,5 ja 3,5 km ringina. Rada kulgeb loode-kagu suunaliste pikkade vallseljakute – ooside harjadel, mille järsk kalle ulatub kohati 45 kraadini.

Neeruti Eesjärve kaldal/Sadulamäel asuva Kalevipoja kuju autoriks on Seaküla Simson. Osaliselt kasutati materjalina siin toimunud teatrietenduse (Andrus Kivirähki "Kalevipoeg") külastajate kaasatoodud kive. Kive panid paika ka teatrikülastajad.

Rakvere teater tegi Simsonile ettepaneku Kalevipoja kuju tegemiseks. Idee on nii tobe, et see väga meeldib skulptorile.

Seikluspunkt 4 NEERUTI KALEVIPOEG | MATKaBLOGI (matkasport.ee)
Eesti monumentide e-kataloog - Neeruti Kalevipoeg

# data[].attributes.body
Selles tekstis kirjutan mälestustest (vanavanaema venna) Vinni mõisa kohta nii enne kui pärast võimuvahetust/sõja algust.
Vinni mõis tegutses ka Eesti Vabariigi ajal mõisana ning sealseks mõisnikuks oli Rosenthal. Mõisas oli kuskil viiekümnepealine lüpsikari. Seal olid ka suured põllud, mõni oli isegi üle poole kilomeetri pikk.
Vanavanaema vend ise käis mõisas tööl lauavabrikus ning abistas mõisahoone remontimisel.
12-14.aastased külalapsed käisid viljapõldudel ohakaid torkimas. Ohakatorkijate tööpäev algas hommikul kell seitse. Nende ülesandeks oli vilja vahelt ohakaid hävitada.
Suvel töötas mõisahoones saksa preilide kodumajanduskool.
1940. aastal jõudsid külla jutud, et Vinni mõisas oli koosolekut peetud ja seal liikus ringi punaste käelintidega mehi. Toimus võimuvahetus. Koolis hakati rääkima teistsugust juttu kui varem ja pandi üles Stalini pilt.
Pühadeks tuli käsu korras panna välja punased lipud. Minu vanavanaema peres ei olnud lippu, niiet perenaine värvis vana riidetüki punaseks ja see riputati maja külge. Inimesed tegid kõike, et mitte karistada saada.
Mõisnik Rosenthal oli lahkunud juba 1939. aastal, kui Hitler baltisakslased isamaale kutsus.

# data[].attributes.body
See tekst on minu vanavanaema venna mälestuste põhjal. Mälestustes on räägitud, millised olid tolleaegsed elutingimused, kuidas sattusid minu juured Pajustisse ning pealiskaudselt ka kunagisest pühade tähistamisest.
Minu vanavanaema vend sündis Kundas 1927. aastal, pere viienda lapsena. Kundas elas ta esimesed neli eluaastat.
Pere kolis Pajustisse Koka tallu pärast sealse sugulase surma. Oma hoole alla võtsid nad sugulase alaealise poja. Ametlik nimi polnud sel talul tegelikult Koka, kuid rahvas kutsus seda nii. Sealse talu poegi hakati kutsuma Koka poisteks. Majas oli köök, kaks elamise tuba ning töötuba. Ühes toas magasid pere kaks tütart ning kõik ülejäänud teises.
Pajusti külas oli tol ajal kuusteist kümnekonna hektari suurust väiketalu.
Lapsed aitasid nende talutöödega, millest jõud üle käis.
Kevadel lagasid talutööd mulla kobestamisega. Seda tööd tehti äkkega. Vilja külvas poisi isa käsitsi ning seejärel tõmmati seeme vedruäkkega mulda.
Suuremad pühad olid jaanid ja jõulud ning nendeks hakati varakult valmistuma.
Õlle jaoks tuli terad idanema panna. Pereisa tegi õlut rukkist. Ka toiduga tuli varakult alustada. Enne jõulu tapeti siga ning tehti verivorsti ja sülti. Saia küpsetati ainult pühadeks. Leiba tehti aga igal nädalal.
Jõulud olidki suurim püha. Enne seda käidi kuuske otsimas. Pajusti küla tavade järgi võis puu tuua ka naabri maalt.

# data[].attributes.body
Luusika külast on pärit nii minu vanaema kui ka kogu tema poolne suguvõsa, mis on väga hästi kirjapandud sugupuuna. Suurematel suguvõsa kokkutulekutel on kokku tulnud isegi üle 300 sugulase.

Kui suuremat suguvõsa kokkutulekut ei toimu, siis põhipere koguneb kesk suvel minu vanavanaema sünnipäeva paiku Luusikale tema mälestuseks. Meil on traditsioon käia üheskoos sealses metsatukas ühe suure kuuse juures, mille vanust enam keegi ei oska öelda, sest see olevat olnud suur puu juba minu vanaema lapsepõlves. Selle puu ümbes mängis kunagi minu vanaema oma õdede ja vendadega ringmänge.
Eelmisel aastal taaskord seda puud külastades juhtus üks lõbus lugu. Nimelt tagasi tulles kuulsime võsa seest tohutut raginat ja tajusime midagi suurt pöörase kiirusega enda poole tulemas. Selle peale mu ema möirgas metsa suunas ja ümbrus tardus vaikusesse. Maja poole jalutades mõtlesime, et see oli põder, kuid hiljem onuga vesteldes aga selgus, et ta oli sattunud karujälgedele. Ta oli julge elukogenud jahimehena jälitanud karu ja selle kogemata meie suunas liikvele ajanud.

# data[].attributes.body
Minu isa on üleskasvanud Simuna alevikus. Seal algas tema koolitee, aga suved veetis ta Eesti teises otsas Setomaal, kasuvanaema juures. Tema vanemad on pärit Litvina ja Lädinä küladest. Neist viimane on nüüdseks osa Venemaast. Kultuuriloo poolest on Lääne-Virumaa ja Setomaa väga erinevad. Näiteks võime võrrelda rahvariideid, surnuaiapühasid ja nendega seotud kombeid.

Kui siinsetel surnuaiapühadel liigutakse vaikselt, tagasihoidlikus rõivastuses ja üldiselt suurt ühe aegset suguvõsa kokkutulekut ei teki, siis Setomaal on kõik hoopis teisiti. Üks tähtsaim püha on seal päädnitsapäev. Sellel päeval sõidavad kõik sugulased kokku, et mälestada oma eelkäijaid. Haudadele kaetakse lauad rikkaliku toidu- ja joogikraamiga, pitsike kangemat kallatakse ka lahkunud omastele. Sel päeval vahetatakse muljeid möödunud aastast ja käiakse kirikus. Sealsed pühaisad on enamasti mustas või valges nagu Lääne-Virumaalgi, kuid sageli on nende rüüd kaetud punaste ja kuldsete mustritega. Ka kirik, mis siin on suur, värske õhuga kuid tagasihoidlik, on Setomaal täis kullatud ikoone, tossavat viirukit ja põlevaid küünlaid. Väljaspool surnuaeda peetakse sel päeval kirmaskit, mis varasematel aegadel oli üle-eestiline suvine külapidu kuid nüüd on levinud vaid Setomaal. Külapeol kannavad naised uhkusega rahvarõivaid, mille ehtimiseks kasutavad jõukamad 3-4 kg hõbeehteid. Samas Lääne-Virumaal kuulub minu rahvarõivaste juurde vaid üks tagasihoidlik sõlg.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkonnas asub palju mõisi. Seal kihelkonnas paikneb kokku 18 mõisa. See tähendab, et Väike-Maarja piirkonnas oli palju mõisnike. Samas see näitab, kui rikkalik on Väike-Maarja mõisate poolest. Üks kirikumõis asub Väike-Maarjas. Igas kihelkonnas asub vähemalt üks kirikumõis. 11 rüütlimõisa, mille nimedeks on Araski mõis, Kaarma mõis, Kiltsi mõis, Koonu mõis, Kärsa mõis, Nõmme mõis, Pandivere mõis, Porkuni mõis, Põdrangu mõis, Triigi mõis, Uniküla mõis, Vao mõis ja Äntu mõis. Rüütlimõis oli mõis, mis kuulus rüütlile ehk läänimõis. Lisaks oli 6 karjamõisa. Nendeks on Ebavere mõis, Karunga mõis, Kivistiku mõis, Uhe mõis, Uuemõisa mõis ja Visila mõis. Karjamõis on kõrvalkeskus, mis kuulus peamõisa juurde.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja, 46202 Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Nagu Rakveres ja mujal, on ka Väike-Maarjas vabadussõja mälestussammas. Eesti Vabadussõda on Eesti ajaloos üks tähtsamaid sündmuseid. Väike-Maarja aleviku Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarjas. Mälestussamba kavandi ja kivitöö tegi Tartu kiviraidur Jugar-Hütt. Mälestussammas avati 14. juunil 1925. Väike-Maarja mälestussammas oli üks suuremaid Vabadussõja mälestussambaid. 1940. aastal lõhuti samba alumine osa, kaks ülemist osa jäid terveks. Saksa okupatsiooni ajal, 21. oktoobril 1942 pandi sammas oma kohale tagasi. 1944. aastal purustati sammas uuesti. Säilis üks tükk, mida kasutati taastamisel õige materjali ja kivitöö valimisel. Sammas avati uuesti 23. juunil 1991 originaali täpse koopiana.

# data[].attributes.location_name
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Jakob Liiv oli Eesti luuletaja, näite- ja proosakirjanik. Ta sündis 1859. aastal.  Jakob Liiv töötas õpetajana Kavastul ning vallakirjutaja, raamatukaupmehe ja pangaametnikuna Väike-Maarjas. Ta osales Eesti Aleksandrikooli liikumises ja tegi kaastööd eesti rahvuslikele ajalehtedele. 1914. aasta alguses hakkas ilmuma ajaleht Rakvere Teataja, mida toimetas Jakob Liiv. Jakob Liivi eestvõtmisel moodustus kohalik kirjandusrühmitus Väike-Maarja Parnass. 1938. aastal püstitati Väike-Maarjasse Jakob Liivi monument. Väike-Maarjas on ka Jakob Liivi nimeline tänav ja park. Tema teosed on „Wiru-Kannel“ I-III, „Leina-lilled“ , „Kõrbelõvi“. Jakob Liiv arendas Eesti kirjandust ja näitekirjandust. Ta oli suur osa enda elus Väike-Maarjas.

# data[].attributes.body
Eduard Vilde sündis 1865 Pudivere mõisas, tänapäeval Väike-Maarja vallas. Isa oli kubjas. Ta suri 1933 Tallinnas. Õppis Tallinnas, lahkus 1882 Tallinna kreiskoolist seda lõpetamata. Läks 1883 tööle ajalehe J. Järve ajalehe  "Virulane" toimetusse. Kirjutas sel ajal oma esimesed põnevusjutud, mis avaldati mõni aasta hiljem eraldi raamatutena ( "Teravad nooled" 1885, "Musta mantliga mees" 1886). Töötas mitmel pool Tallinnas ja Tartus ajalehtede juures ja avaldas järjest põnevus- ja naljajutte. Ta oli Eesti üks tuntumaid kirjanikke. Tema üks esimesi ja tähtsamaid teoseid oli „Mahtrasõda“, mis kiiresti korjas populaarsust. Veel on tuntud teosed „Mäeküla piimamees“ , „Pisuhänd“. Ta on kirjutanud palju teoseid, mida Eesti rahvas tänapäevani austab ja loeb huviga. Ta on arendanud Eesti kirjandust. Pudiveres on püstitatud mälestusmärk tema auks.

# data[].attributes.location_name
Simuna mnt 5, Väike-Maarja, 46202 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.attachment_caption
Simuna mnt 5, Väike-Maarja, 46202 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Alar Kotli (27. august 1904 Väike-Maarja – 4. oktoober 1963 Tallinn) oli eesti arhitekt ja mööblidisainer.

Alar Kotli sündis Väike-Maarja köstri Johan Kotli perekonnas. Aadressil Simuna maantee 5 on säilinud 1893. aastal valminud köstrimaja. Arhitekt Alar Kotli sünnimaja. (pilt)

Alghariduse sai kodus. Aastatel 1915–1922 õppis Rakveres Viru maakonna reaalgümnaasiumis (millele 1935. aastal projekteeris uue hoone), seejärel aastatel 1922–1923 Pallases skulptuuri ja Tartu ülikoolis matemaatikat. Arhitektikutse omandas aastatel 1923–1927 Danzigi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonnas. Aastatel 1927–1928 oli sealsamas assistent.

Alar Kotli oli aastast 1930 Eesti Arhitektide Ühingu ja Rakenduskunstnike Ühingu ning aastast 1934 Insenerikoja liige. Ta osales 1945 Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu asutamises ning oli 1945–1950 selle esimees ja 1955–1963 aseesimees. Samuti oli ta Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse poolt valitud Riiginõukogu liikme valijamees.

Alar Kotli loomingu moodustab suur hulk eramuid ja ühiskondlikke hooneid, ka monumente.

Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirik (1933)

A. Kotli enda eramu Väike-Maarjas (valmis 1933)

Rakvere gümnaasium (1935)

Rakvere Pauluse kirik (1935)

Tallinna Inglise Kolledž, nüüd Tallinna Ülikooli Terra hoone (1939, Narva mnt 25), koostöös Erika Nõvaga

Estonia teatri taastamine (1945–1950), koostöös Edgar Johan Kuusikuga

Tallinna laululava (1958)

Alar Kotli – Vikipeedia (wikipedia.org)

# data[].attributes.body
14. sajandist alates oli Väike-Maarja Väike-Maarja kihelkonna keskus.

1873. aastal asutati Väike-Maarjas kihelkonnakool, mille kirikuõpetaja oli Ludwig Fankhaenel ja köster Woldemar Eichhorn.1901. aastal asutati Väike-Maarjas tütarlastekool, mis ühendati 1907. aastal kihelkonnakooliga.

1896. aastal asutati Väike-Maarjas kohaliku köstri Johan Kotli ja Vao valla vallakirjutaja Johannes Kooki ettevõtmisel kohalik põllumeeste selts, millele ehitati ka 1912. aastal insener Fromhold Kangro projekti järgi seltsimaja (Pikk 2). Põllumeeste seltsi eestvõtmisel asutati 1909. aastal ka Väike-Maarja Laenu-Hoiu ühisus, 1911. aastal Tarvitajate ühisus. 1900. aastal asutati Väike-Maarja tuletõrje selts, 1920. õpetajate selts.

Aadressil Simuna maantee 5 on säilinud 1893. aastal valminud köstrimaja. Arhitekt Alar Kotli sünnimaja.

Väike-Maarjas on sündinud Georg Lurich, Alar Kotli ning Kaido Höövelson, sealses Väike-Maarja kihelkonnakoolis on õppinud A. H. Tammsaare ja õpetanud Jakob Liiv ning Jakob Tamm.

Aadressil Pikk 1a tegutses 2018. aastani Väike-Maarja Õppekeskus (varem Väike-Maarja Põllutöökool).

Väike-Maarja – Vikipeedia (wikipedia.org)

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Eduard Leppik sündis 11.oktoober 1924 ning suri 19.mai 2008. Ta oli Eesti kirjamees, keelemees ja pedagoog. Eduard Leppik töötas Väike-Maarja Keskkoolis õpetajana 1952-1978 aastatel. Ta kogus palju rahvaluulet. Eriti uuris ta Lääne-Virumaa keele ja kultuuriloo kohta. Tema asutas 1963. aastal Väike-Maarja koolimuuseumi. Praegu kannab see nime Väike-Maarja valla muuseum.
Ta on kirjutanud neli lasteraamatut ja ka ühe näidendi.
Eduard Leppik on saanud mitmeid tunnustusi. Mõned tähtsamad neist on: Väike-Maarja valla aukodanik, Rahvaluule kogumispreemia, Väike-Maarja valla auliige ning Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind.

# data[].attributes.location_name
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Georg Robert Lurich sündis 22.aprill 1876 Väike-Maarjas ning suri 22.jaanuar 1920. Ta oli üks eesti kuulsam maadleja. Georg Robert Lurich on püstitanud ligikaudu 40 maailmarekordit ning seda tänu sellele, et tollal olid tõstespordi reeglid tänapäevast erinevad. Juba lapsena oli ta erakordselt tugev oma vanuse kohta. 10-aastaselt suutis ta tõsta 82kg (Lurichi enda mälestuste järgi). Noorena vabastati ta koolis (Tallinna Peetri Reaalkoolis) nõrkuse tõttu võimlemistundidest, pärast seda kui ta oli põdenud kopsupõletikku. Tollal oli see eluohtlik, kuid Georg tuli sellest välja.
Teda on nimetatud ka maailma tugevamaks meheks. Kaukaasias esines Georg Robert Lurich võimsa jõunumbriga ja võitis kaks kaamelit, kes kahjuks Eesti jaheda kliima tõttu aasta pärast surid.
Lurich suri Põhja-Kaukaasias tüüfusesse, olles vaid 43-aastane. Temast on püstitatud monument Väike-Maarjasse.

# data[].attributes.headline
Emakeele park, Väike-Maarja kõnekäänud ja vanasõnad

# data[].attributes.subject
Emakeele park, Väike-Maarja kõnekäänud ja vanasõnad

# data[].attributes.body
Väike-maarjas on kasutusel Virumaamurrakud. Seega on sealne keelekasutus väga sarnane meie oma ja suuremaid erinevusi ei esine. Vähesel määral võib esineda raskusi teise ja kolmanda välte eristamisel.

Väike-Maarja kihelkonnale omased vanasõnad ja kõnekäänud on järgmised:

Anna kurjale tilka verd, pärast võtab kuri hinge.

Iga suksutaja ei ole päitsete pähepanija.

Inimene on ise oma jumal ja ise oma kurat.

Kui voodid ei ole, aitab ka muru.

Oma teenitud leib on magusam võõrast.

Tantsi, tantsi täna, küll hommen ajad pilli.

Õigust kardetakse rohkem kui tuld.

Edru on Väike-Maarja vallas asuv küla. Selle küla ainelised kõnekäänud on üsna laialt levinud. Siin on kaks näidet:

1.  "Omadega väljas nagu Edru mees lehmatoiduga – hein otsas ja lehm lõpnud."

2. "See töö on sul nagu Edru mehel lähkri ladumine – ühe laua paned, kaks kukub."

# data[].attributes.body
Naiste rahvarõivaste põhikomplekti kuulusid seelik, särk, käised, jalanõud, kampsun, vöö, sukad ja ehted. Neiud käisid kas palja pea või rätikuga, pidupäeval kanti pärge. Abielunaised kandsid peakatet ja põlle. Väike-Maarja meeste rahvarõivaste komplekti kuulusid särk, püksid, sukad, säärepaelad, jalatsid, vatt, vest ja peakate. Lisaks võisid mehed kanda ehteid, kealarätte, tubakakotti ja kindaid. Rahvarõivaste peal kanti pikka kuube ja kasukat.

Väike-Maarja tuntuim seelik on valmistatud erinevates kollastes ja pruunides toonides. Käised olid kaunistatud lilltikandiga, mille tegemisel kasutati valget, pruuni-musta või muid mitmevärvilisi linaseid või villaseid lõngu. Väike-Maarja kihelkonna käiste suurim eripära on lai tikand rinnalõhandiku ääres, tikitud kaunistused õlakutele ja krae nurkadesse, milleks kasutati sageli sinist värvi koos punasega. Kirivööd olid linase põhjaga ja värvilistest villastest lõngadest kirjadega. Enim kasutatud värvid on punane, pruun, potisinine ja roheline. Neiude pärjad olid ümmargused, kaetud punase riidega, ja pärja alumises servas oli pits, keskel oli sinine lint. Väike-Maarja põlled olid valged värviliste triipudega.

Selle kihelkonna meeste särk oli õlaõmblusteta, mahakeeratud kahekordse krae, nööbiliistu ja värvliga varrukatega. Kaapkübar oli kõva, pealt kitsenev must, tumepruun või halli värvi müts. Kaunistuseks kandsid mehed vitssõlge, mis on lihtsa välimuse ja väheste erinevustega. Mehed kandsid kamlotvööd, mis oli peene labase koega villased, puuvillased ja triibulise mustriga, tavaliselt üleriiete peal.

Väike-Maarja. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 05. 04 2023. a., allikas Eesti rahvarõivad: https://rahvaroivad.ee/regioonid/pohja-eesti/vaike-maarja

# data[].attributes.body
Emumägi on Pandivere kõrgustiku ja Põhja-Eesti kõrgeim tipp, mille kõrgus merepinnast on 166,5 m ja jalamilt 80 m. Asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirdes. Emumäel asub vaatetorn, mille 115 astet viivad 21,5 meetri kõrgusele maapinnast ja tipust näeb selge ilmaga kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele. Maastikupargi külastamine on tasuline, seda haldab Väike-Maarja vald.

Lisaks vaatetornile on Emumäel veel turismiinfopunkt, kaks madalseiklusrada, erineva pikkusega matkarajad, puhkamiseks laudade ja pinkidega varjualused, puukujude allee ja vana Mursi kalmistu. Pikniku pidamiseks ja grillimiseks on puhkealal olemas istumiskohad ja grillrestidega lõkkeasemed.

Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala.

Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu.

Emumäe vabaaja maastikupark (puhkaeestis.ee)
Emumägi – Vikipeedia (wikipedia.org)

# data[].attributes.body
Võsul, Lahemaa rahvuspargis asub siinsete puhkajate üks lemmikuid liivarandu, mis kuulub Puhka Eestis turismiinfo veebikeskkonna hinnangul TOP 10 parima Eesti ranna hulka. Rannas on vetelpääste, riietuskabiinid, WC ja dušš. Aktiivsed puhkajad saavad mängida erinevaid pallimänge või treenida välijõusaalis, lapsed kiikuda ja läheduses mänguväljakul mängida. Suuremaid lapsi ootab pump track rulluiskude ja BMX-ratastega katsetamiseks.

Suvehooajal saab rannast ka karastusjooke ja suupisteid osta. Lähimad söögikohad ja kauplus asuvad Võsu alevikus, paarsada meetrit rannast.

Rannaala vahetuses läheduses asub üle 150-kohaline tasuta parkla, kus saavad parkida nii sõiduautod kui ka mõned bussid. Teised parkimiskohad jäävad Võsu alevikku.

Vastavalt veeseaduse § 92 lõikele 1 ning § 250 lõigetele 1 ja 3 teostab riiklikku järelevalvet suplusvee valdkonnas Terviseamet, mis kogub ja töötleb andmeid suplusvee kvaliteedinõuetele vastavuse kohta.

2022. aastal kvalifitseeriti Võsu ranna suplusvee kvaliteet klassi VÄGA HEA.

Iga aasta toimub Võsu rannas, Võsu Rannafestival, mis on võitnud sadade inimeste südamed. Festivalil esinevad populaarsemad ja vähem populaarsemad Eesti artistid ja iga aasta on kutsutud kohale ka üks välismaine artist.

Võsu supelrand - Haljala vald

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspark asub Ida-Viru maakonnas. Rahvuspark loodi 2018. aastal. Rahvuspargi eesmärk on kaitsta erilisi soid, metsi ja pärandikultuuri. Pindala on Alutaguse rahvuspargil kuskil 44 331ha. Seega on see üks suurimaid Eesti rahvusparke. Alutaguse rahvuspargi sisse jääb veel 11 erinevat looduskaitseala-Agusalu, Puhatu, Selisoo, Kurtna, Smolnitsa, Iisaku, Jõuga, Muraka, Mäetaguse, Struuga ja ka Narva jõe ülemjooksu hoiuala. Alutaguse rahvuspargis on palju ürgset loodust ja metsarikkaid piirkondi. See meenutab taigat. Seal on suhteliselt hõre inimasustus ning just seetõttu on Alutaguse ka tuntud. Rahvuspargis on ka mitmeid RMK matkaradasid.

# data[].attributes.body
1870. aastal ehitati Rakveresse esimene rongijaam. See oli tol ajal tavaline puidust hoone, kus sees paiknes ooteruum ja muu vajalik. II maailmasõja ajal hoone hävines täielikult. Endise jaama asukohta kasutatakse tänapäeval turuplatsina.

Rakvere rongijaamas peatuvad nii Moskvast ja Peterburist tulevad rongid kuid ka pealinna suunduvad reisirongid. Peale reisirongide läbivad raudteed ka kaubarongid ning kasutavad jaama ka parklana. Selle eest läbivad rongid seda rongijaama vaid paar korda päevas. Raudteejaam on viie rööpaline ja on olemas kaks ooteplatvormi.

1950. aastal ehitati uus raudteejaam ja seda kasutati 1990-ndate keskpaigani. Tänapäeval on see eraomanduses.

Rakvere Rongijaam. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 26. 03 2023. a., allikas Trip to Estonia: https://triptoestonia.com/et/rakvere/rongijaam/

Minul otsest kokkupuudet uue ega vana rongijaamaga pole olnud, kuid sellegi poolest meeldib mulle Rakveresse sõites raudteed jälgida.

# data[].attributes.location_name
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Oandu Matkarada asub Lahemaa rahvuspargis. See on tähtis koht, kuna see näitab Eesti rikkalikku ja mitmekülgset loodust. Seal saab kohata ürgmetsa, salapärastust, iidsust. Kõikjal leidub murdunud puid, kõdunevaid tüvesid, millele need on elupaikadeks haruldastele seentele, mitmetel sambilikutele, sammaldele ning putukatele. Matkarajal võib kohata ka põtrade, metssigade, ilveste, kitsede, isegi karude jälgi. Seal leidub ka kõdusoometsa, mis on haruldane Eestis. Seal voolavad puhtavee allikad ning kunagise rannajoone liivaluidete ja -vallide vahel kasvavad mitme inimpõlvkonna vanused kuusikud, haavikud ja sanglepikud. Matkaraja pikkus on umbes 5 km.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Valisime selle koha, kuna on kivikülvid on haruldased Üle Euroopa. Lisaks näitab see Eesti rikkalikku ja ainudaadset loodust.  Käsmu kivikülv on Eesti  suurim ning isegi Euroopa üks suuremaid. See asub Käsmu poolsaare vasakul poolel. . Käsmus on näha suuri rändrahne ning on näha jääaja jälge Eesti maal. Rändrahnud uhuti siia Soome ja Rootsi poolt tulnud mandriliustikega 10 000 aastat tagasi. Suurim rändrahn Käsmus on Matsikivi, mis on 4.8 meetrit kõrge ning 14.7 meetrise ümbermõõduga. Igaüks võib külastada Käsmu kivikülvi. On veel mitmeid rändrahne, näiteks Lemet kivi, vana- Jüri kivid, Saadumetsa suurkivi, Metsa- ja Meremunk.

# data[].attributes.body
Kohala mõis asub Lääne-Virumaal Sõmeru vallas. Selle mõisa ajaloo kohta pärinevad teated juba 1489. aastast. Sel ajal kuulus mõis Wrangellidele ning vahepealsetel sajanditel kuulus see teistele mõisnikele. Alates 1801. aastast oli mõis jälle von Wrangellide valduses. (Kohala mõis: mõisa ajalugu, kuupäev puudub)

Mõisa peahoone valmistati 19. sajandil ning oli algselt keskelt ühekorruseline ja äärtest kahekorruseline. 1927-1986. aastatel kasutati mõisa koolimajana. Kui mõisas tegutses Kohala kool, siis ehitati see ka keskelt kahekorruseliseks. (Kohala mõis: mõisa ajalugu, kuupäev puudub)

1996. aastal alustati mõisakompleksi taastustöödega. Praegusel ajal on mõis kasutusel majutus- ja toitlustuspaigana ning seal korraldatakse ka erinevaid seminare. (Kohala mõis, kuupäev puudub)

Kohala mõis. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 26. 03 2023. a., allikas mois: https://www.mois.ee/viru/kohala.shtml

Kohala mõis: mõisa ajalugu. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 26. 03 2023. a., allikas Kohala mõis: http://www.kohalamois.ee/kohala-mois/moisa-ajalugu/

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda lammasmägi on eestlaste ajaloos tähtsal kohal, sest seal paikneb Eesti üks vanimaid inimasulapaiku.
Sealset kultuuri nimetatakse Kunda kultuuriks. Kunagi asus Lammasmäe ümber suur järv ja Lammasmägi oli hoopis saar. See koht oli kaluritele ja tolle aegsetele küttidele väga soodne. Umbes 5. aastatuhandel e.m.a. hakkas Kunda järv tühjaks jooksma ning soostus. Järve soostunud alalt leiti 1870. aastatel esimesed leiud ja juba 1904. aastaks oli sealt leitud kokku 191 mesoliitlist eset. Leiukohast pärit esemed olid valmistatud luust kuid mõned ka kohalikest kividest.

Tänapäeval meenutab endiseid Lammasmäe asulaid üks rohtunud küngas, mida on ka pildil näha. Endiselt saarelt on leitud kokku umbes 3800 eset.

Kunda Lammasmägi. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 26. 03 2023. a., allikas Puhka Eestis: https://www.puhkaeestis.ee/et/kunda-lammasmagi

Kunda Lammasmägi. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 26. 03 2023. a., allikas Eesti giid: http://www.eestigiid.ee/?SCat=54&CatID=0&ItemID=1761

# data[].attributes.location_name
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Poruni ürgmets ehk Poruni põlismets asub Alutaguse rahvuspargis Ida-Virumaal. Tegelikult ei ole õige nimetada seda ürgmetsaks, kuna see ei ole inimmõjust täielikult puutumata. See on siiski põlismets. Tegemist on kaitsealuse metsaga. Metsas on RMK Poruni matkarada, mis on 5km pikkune. Läheduses voolab ka Poruni jõgi. 1956. aastal ehitati Narva jõele elektrijaama tamm, mis põhjustas nii Narva- kui Poruni jõe veetaseme tõusu ning osa metsast ujutati üle. Poruni põlismetsa puhul on tegemist ühe huvitavamaga Eesti põlismetsadest. Poruni põlismets kuulub Puhatu looduskaitseala alla. Looduskaitseala pindala on 12 320ha. Puhatu looduskaitseala on asutatud 1999. aastal. Seal on kaitse all mitmed haruldased linnud nagu rabapüü, metsis ning mets-, kala- ja kaljukotkas. Kaitseala on oluliseks peatuspaigaks rändlindudele ning elupaik suurulukitele.

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ontika pankrannikul, Ida-Viru maakonnas Toila vallas ja on üle 30 meetri kõrge ning seega ka Eesti kõrgeim juga. Joa ääres on ka trepistikud ja 1,3km pikkune matkarada. Lisaks on need rajad tähelepanuväärsed ka tänu pankranniku ääres näha olevale geoloogilisele kihistumisele. Vaateplatvorm on tehtud Ilmo Liive projekti järgi, mis võitis 1997. aastal toimunud arhitektuurikonkursi. 2010. aastal otsustati platvorm lammutada, kuid sellest mõttest siiski loobuti. Uue matkaraja ja vaateplatvormide ehitust alustati 2018. aasta juunis. Joa lähedusse on rajatud kohvik ja hostel, et see koht inimestele atraktiivsemaks muuta. Valaste juga on kõige maalilisem just talvel ja kevadel.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeval on see Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisa on esmamainitud 1469. aastal, mil see kuulus Risbiteride perekonnale.

18. sajandi keskel laskis tollane omanik Johann Ernst von Fock rajada ühekorruselise rokokoostiilis peahoone, mis valmis Tallinna arhitekti Johann Nicolaus Vogeli projekti järgi. Sagadi mõisa ümber rajati endisaegne nn vana aed, väljaku vasakule äärele kujundati regulaarselt planeeritud ehis- ja viljapuuaed, mis isoleeriti pügatavate puude ja põõsastega.

1760.–1770. aastatel ehitati suur 9 arkaadiga viljaait. Pilastritele toetuv pikk võlvkaarestik, lamedat fassaadipinda elustavad piilarita vöötkarniis, hoone nurgarustika ja lai profileeritud räästakarniis.

1794. aastal valmis varaklassitsistlik väravahoone barokkstiilis katusega. Peahoone esiväljak muudeti massiivse aiaga kinniseks siseõueks. Tee ääristati tahutud graniitkividega, kivitulpasid hakkas ühendama massiivne kett. Väravahoone ette sissepoole paigutati kaks kahuritoru.

1795. aastal alustati ka mõisapargi rekonstrueerimist barokkstiilis aed-pargist Inglise stiilis pargiks.

Valisime Sagadi mõisa, sest see on üks esimesi, mida mäletame ja oleme külastanud mitmeid kordi.

Sagadi mõis – Vikipeedia (wikipedia.org)

# data[].attributes.location_name
Mälestuskivi 400 aastat haridust Rakveres, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Mälestuskivi 400 aastat haridust Rakveres, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Mälestuskivi 400 aastat haridust Rakveres, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mälestusmärk avati 1. septembril 1997.

Lembit Andreseni andmetel tegutses juba 1408. aastal Rakveres kloostrikool. 400. aasta juubelit tähistati aga rahvakooli asutamisest. Kivi sinna paigutamiseks oli kaks põhjust:

Seal oli vaba koht.

Rakvere esimene kool (Volksschule) asus kusagil Pikal tänaval, arvatavasti kiriku juures.

Raamatust "Rakvere koolid aegade lõikes" (Tallinn 2000) ja  "Virumaa Teatajast" 2.09.1997 saame kivi avamisest teada järgmist:

Avamistseremoonia algas kell 11.

Kivi avas Rakvere linnapea Toomas Varek. Ta tutvustas Rakvere hariduselu arengut ja võrdles tarkusekivi emakeelesambaga.

Ajaloolise ülevaate koolide tekkeloost andis Rakvere Muuseumi teaduslik töötaja Odette Kirss. Tema väite kohaselt on Rakvere Eestis ainuke linn, kus on olemas mälestuskivi haridusele.

Kivi õnnistas Rakvere Kolmainu kiriku õpetaja Enn Kivinurm.

Avamisüritusest võtsid osa kõikide linnakoolide õpilasdelegatsioonid (õpilasesindajad). Peale avamisüritust siirduti rongkäigus koos Naksitrallide ja linnaorkestriga, mööda kõikidest linna koolimajadest, igaüks oma kooli juurde.

Meie jaoks on see tähtis, kuna see kivi tähistab Rakvere hariduselu algust ja Rakvere esimest kooli.

Eesti monumentide e-kataloog - Rakvere 400 aastat hariduselu

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
1882

28. september.  Rakveres mängiti esimest korda eestikeelset näitemängu. Viru Eesti Selts “Kalevipoeg” mängis Pikk tänav 7 Juhan Kunderi “Mulgi mõistus ja tartlaste tarkus”. Sellest sündmusest sai alguse eestikeelne järjepidev teatritegemine Rakveres.

1921
sügis.  Asutati teatrihuvilisi koondav Rakvere Näitlejate Ring (RNR).

1927
Rakvere Rahvamaja ja Hariduse Selts (Jakob Liiva eestvedamisel) võttis plaani ajakohase teatrimaja ehitamise. Kuulutatati välja teatrihoone projektide võistlus. Teatrimaja projekteeriti Rakvere mõisa peahoone kõrvale.

1938-1940
Rakvere linnavalitsus jätkas rahapuudusel seiskunud teatrimaja ehitust.

1940
24. veebruar.  Rakvere Teater avati aktuse, kontserdi ja «pitsballiga».

1941
november.  Teatri peanäitejuhiks sai Karl Merits, kelle visa töö tulemusel sai võimalikuks palgalise püsikollektiivi moodustamine.

1948
Rakvere Teater sai esimese oma bussi. Alustas “Teater ratastel”.

1956-1961
Süvalepa aeg. Teatri peanäitejuhiks oli Kulno Süvalep, kelle lavastused V. Hugo «Angelo – Padua türann», E. Vilde «Külmale maale» ja K. Capeki «Ema» pälvisid üleriigilise tunnustuse ning taastasid rakverlaste usu oma teatrisse.

1977-1984
Trassi aeg. Teatri peanäitejuhiks oli Raivo Trass. 1983. aastal esietendub üks teatri säravamaid komöödiaid Moliere'i “Scapini kelmused” Madis Kalmeti lavastuses.

1994
Teatri peanäitejuhiks sai Peeter Jalakas, kes tõi Rakvere Teatrisse uued tuuled ja rahvusvahelise teatrifestivali “Baltoscandal”.

1996
Algas “kaduviku aeg”. Rakvere Teatrisse saabus märgatav osa Lavakunstikooli 17. lennust. Teatri peanäitejuhiks sai Üllar Saaremäe ja teatrijuhiks Indrek Saar.

1999
Järjest esietendusid W. Shakespeare'i “MacBeth”, C. McCullersi “Kurva kohviku ballad”, B. Schafferi “Kvartett neljale näitlejale” ning M. McDonagh'i “Connemara”, mis pälvisid laiemat tähelepanu kogu riigis.

2001
Kultuurkapital tunnustab Rakvere Teatri juhtide tööd aastapreemiaga. Lavale jõuab R. Saaremäe “Jaanituli”, mis elustab teatri repertuaaris nõrgenenud dialoogi reaalse Eesti eluga.

Valisime Rakvere Teatri, kuna see on suur osa Rakveres elavate inimeste meelelahutusest ning väga tähtis Rakvere kultuuri ajaloos.

Ajalugu | Rakvere Teater

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on muinas-Viru üks suuremaid linnuseid. Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegsest linnusest pärinevad 5.-6. sajandist. Kivimüüri linnusel ei olnud, sest selleks puudus ümbruskonnas sobilik ehitusmaterjal.

Linnusest põhja pool vallseljaku madalamas osas, praegusel Teatrimäel, asus muinasajal asula, mille kultuurikihist leitud käsitsi valmistatud keraamika ja paar nooleotsa lubavad arvata, et see eksisteeris juba I aastatuhande teisel poolel ning I ja II aastatuhande vahetusel.

Nagu selgub Läti Henriku Liivimaa kroonikast, nimetati innust juba 13. sajandi alguses Tarvanpeks (Tharwanpe), mis seostub linnuse Taani-aegse nimega Wesenberg (wesent - tarvas alamsaksa keeles) ja tarva pea kujutisega hilisema linna pitseril.

Valisime linnuse, sest see on olnud ajaloos oluline osa Virumaa kaitses.

Rakvere ordulinnus – Vikipeedia (wikipedia.org)

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on ehitatud 1471. aastal ning selle rajaja on Johann Wolthus von Herset. Too ehitis pidi kaitsma Toolse sadamat mereröövlite eest. Samuti pidi ordulinnus vajadusel tõkestama üle Narva jõe tungivate venelaste edasipääsu. Peale sadama kaitse oli Toolse ordulinnus ka Toolse foogtkonna keskus ning Toolse foogti residents. Ordulinnus langes venelaste kätte 1558. aastal ning Liivi sõja käigus sai linnus palju kannatada. 18. sajandi alguses, Põhjasõja ajal, purustati linnus lõplikult ning hüljati seetõttu. Aastast 2004 kuulub Toolse ordulinnus SA Virumaa Muuseumid koosseisu.

# data[].attributes.location_name
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Palermo metsa äärel seisab punase terrori ohvrite mälestuskivi. Mälestuskivi on pühendatud 82-le süütule inimesele, kes tapeti bolševike poolt 1918. aasta detsembris. Seda sündmust nimetatakse Palermo metsa massimõrvaks. Algupärase mälestusmärgi autoriks oli August Vomm. Mälestuskivi avati 1935. aasta 12. jaanuaril. Samba tagaküljele oli pandud plaat kirjaga "Siin tapeti enamlike hirmuvalitsejate poolt enne Rakverest lahkumist 82 süütut inimest". Praegune sammas on vaid taastatud koopia, kuna 1940. aasta septembris lasti mälestuskivi õhku. Praeguse taastatud samba autor on Lembit Palm. Mälestuskivi taasavamine toimus 1995. aasta 23. juunil ning see on kantud ka Eesti kultuurimälestiste registrisse.

# data[].attributes.body
Okaskroon on mälestussammas suurküüditamisest osa saanud inimestele. Nõukogude liidu võim oli Eestis 50 aastat. Suurküüditamise ajal, aastal 1941, viidi ära suur hulk inimesi. See mõjutas Eesti meelsust negatiivselt.
Okaskrooni mälestussammas rajati 1991. Aastal Rakveresse, mil täitus 50 aastat esimesest suurküüdiatamisest. Mälestussammas on pühendatud Virumaalt küüditatud inimestele. Monumendi arhidekt on Allan Murdmaa.  Mälestussammas on nelja meetri kõrgune ning pronksist okasrooniga. Okaskroon sümoliseerib märtrikrooni. Samba rajamist plaaniti ka teistesse rakvere paikadesse ehitada, näiteks vallimäele, Palermo metsa, Emumäele, mis on Virumaa kõrgeim koht ning ka Tammiku. Kuna konkursi võitis Allan Murdmaa, siis rajati Mälestussammas Rakvere Tammiku.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu Meremuuseum on Eesti kuulus muuseum, kus on palju eksponaate merelt ning isegi 11. sajandist.
Käsmu Meremuuseum rajati aastal 1942 Aarne Vaigu poolt. Aarne Vaik kogus erinevaid objekte seotud merega. Aastast 1993  asub Käsmu meremuuseum tsaariaegses piirivalve hoones. Muuseumis võib kohata erinevate valdkondade eksponaate, näiteks kalandusest, salakaubandusest, meresõidust ning ka merest kui loodusest. Muuseumis on maailma tasemel leide, näiteks Maidla muinasmõõk 11. Sajandist ning vanad merekaardid 16. Sajandist. Muuseumi külastab aastas umbes 400 gruppi, ehk 40000 külastajat. Lisaks saab ka näha meremuuseumi kõrval ka viikingilaeva Aima ning eeskujuks võeti 19. Sajandil Norra muinaslaev. Ekskursioone tehakse lastele, külakonverentse, koolitusi, merepäevi, näitusi ja ka kontserte.

# data[].attributes.body
Palmse mõisa ajalugu algab 1287. aastast, millal mõis kuulus kloostrile. 1522. aastast alates kuulus mõis Metztackenite perekonnale. Suur osa Palmse mõisa hoonetest aga hävines Liivi sõjas. Mõisakompleksi rajamist alustas von der Pahleni perekond, kuid ehitustöödega ei jõutud kuigi kaugele, sest Eestit tabas Suur Näljahäda (1695-1697) ja Põhjasõda. Peale Põhjasõda algasid ehitus tööd ning Palmse ümbruses oli kokku umbes paarkümmend ehitist. Mõisa üks tulususe allikaid oli viin, mida müüdi nii Tallinnasse kuid ka kohalikesse kõrtsidesse. 1923. aastal jagati mõisa maad osadeks ja mõisasüda anti Kaitseliidule. Lahemaa Rahvuspargi asutamisega, 1971. aastal, alustati ka mõisa korrastamist. See mõis oli esimene mõis, mis taastati üleni, ning Palmse mõis avati uuesti 1986. aastal. (Mõisa ajalugu, kuupäev puudub)

Mõisa ajalugu. (kuupäev puudub). Retrieved 03 17, 2023, from Palmse mõis: https://virumaamuuseumid.ee/palmse-mois/moisa-ajalugu/

# data[].attributes.body
5. oktoobril 2012. aastal avati ametlikult Haljalas Eesti Õpetaja Autähis. Eesti Õpetajale ausamba püstitamise idee algatajaks oli kunagine Haljala Gümnaasium. Idee ajendiks oli aga koolmeister Jaak, kes oli Virumaa esimene õpetaja. Samuti on Haljala Kool pälvinud Virumaa vanima kooli tiitli, sest kool alustas tegevust juba 1687. aastal. (Eesti Õpetaja Autähis, kuupäev puudub) See kõik põhjendabki seda, miks Õpetaja Autähis sobib kaunistama just selle kooli esist.

Autähis ise sümboliseerib nii õpetajat kui eestluse edendajat kuid ka igaühte, kes ühel või teisel moel teisi õpetab või kellelt midagi õpitakse. Autähise eesmärk on anda Eesti õpetajale tagasi väärikas koht ühiskonnas ning tuua tähelepanu tagasi õpetajate tähtsusele Eesti kultuuris. (Eesti Õpetaja Autähis, kuupäev puudub)

Eesti Õpetaja Autähis. (kuupäev puudub). Kasutamise kuupäev: 17. 03. 2023. a., allikas Haljala Kool: https://www.haljala.edu.ee/meie-teeme/opetaja-autahis