# data[].attributes.body
אליעזר הוא זה שהוציא מחדש את העברית

# data[].attributes.body
1-אליעזר נקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים
2-אליעזר נולד בשנת 1858

# data[].attributes.body
על שמו נקראים הרבה רחובות

# data[].attributes.body
לאישתו של בנו של אליעזר איתמר קראו לאה אבושדיד

# data[].attributes.body
אחר זמן קצר בישיבה עבר אליעזר לעיירה גלובוק

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה עשה את העיתון הראשון בעברית וניסה בכל כוחו שנדבר עברית. איזה מזל שהוא עשה את זה הא?

# data[].attributes.body
בזמן לימודיו אליעזר גילה ספר של השפה עברית ונשבה בקסמי לימוד הלשון.

# data[].attributes.body
תחיית הלשון העברית היא תהליך שהתחולל באירופה ובארץ ישראל בסוף המאה התשע עשרה ובתחילת המאה העשרים, ובמסגרתו הפכה השפה העברית מלשון כתובה וליטורגית המשמשת בעיקר לצרכים דתיים או ספרותיים ללשון מדוברת, רב-מערכתית ולאומית

# data[].attributes.body
16 בדצמבר 1922 (בגיל 64) זה הוא תעריך הפטירה שלו

# data[].attributes.body
השפה העברית הי שפת קודש למרות שאנו מדברים אותה ביום יום

# data[].attributes.body
פירושה של השפה ה"עברית" נלקחה מהמילה "עבר"

# data[].attributes.body
בספטמבר 1891 נפטרה אשתו דבורה

# data[].attributes.body
צירוף המילים האהוב ביותר לשנת 2022 הוא: גלידה!

# data[].attributes.body
קראו לילדים של אליעזר בן יהודה איתמר ודולה

# data[].attributes.body
האותיות הסופיות ן, ץ, ף, ך משמרות צורה קדומה יותר של האותיות האלה, ואילו צורתן הכפופה נ, צ, פ, כ התפתחה מתוך משיכת הקולמוס לעבר האות הבאה בעת הכתיבה.

# data[].attributes.body
הידעתם שאליעזר בן יהודה נולד עם השם אליעזר יצחק פרלמן?

# data[].attributes.body
ר' שלמה יצחקי (רש"י) – גדול פרשני המקרא והתלמוד – חידש כמה וכמה מילים בעברית. מן החידושים המיוחסים לו: בדחן, יהדות, מאסר, פרשן, תחבושת.

# data[].attributes.body
שם השפה עברית פירושה "לשונו של עֵבֶר". ונגזר מהשם של הדמות המקראית עֵבֶר, אביהם הקדמון של עמים רבים, בהם עם ישראל. לפי המסורת היהודית, עבר סירב לקחת חלק בבניית מגדל בבל, ועל כן הוא וצאצאיו לא נענשו על בניית המגדל, ושפתם לא נתבלבלה. עבר שימר את השפה האוניברסלית המקורית - העברית.

# data[].attributes.body
המילה הרווחת ביותר בשימוש בעברית היא לֹא.

# data[].attributes.body
אליעזר בן- יהודה מחייה השפה העברית

# data[].attributes.body
מספר המילים שחידש בן-יהודה אינו עולה על 300

# data[].attributes.body
הצאצאים של אליעזר בן יהודה הוא איתמר בן יהודה

# data[].attributes.body
בעברית בת ימינו יש מילים מכל תקופות הלשון: לשון המקרא, לשון חכמים, לשון ימי הביניים וגם מילים מן העת החדשה.

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה נולד בשם "יצחק פרלמן"

# data[].attributes.body
מילת השנה היא בולען.

# data[].attributes.body
שם השפה עברית מוכר רק מימי בית שני. בתנ"ך היא נקראת יהודית

# data[].attributes.body
בתחילת 1891 הגיעה לארץ ישראל ציפורה, אמו של בן-יהודה.

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה ייסד את "ועד הלשון" שלימים הפך ל"אקדמיה העברית ללשון". הוא שקד יום ולילה על הרחבת המילון השלם לעברית עתיקה ומודרנית. "מילון הלשון העברית הישנה והחדשה". כרך ראשון מתוך שישה פורסם בשנת 1910. בן יהודה כתב גם את המחזה  "החשמונאים", אחד המחזות העבריים הראשונים שהוצגו בארץ ישראל.

# data[].attributes.body
עם עלייתו ארצה, התיישב בן־יהודה בירושלים ושכר למגוריו שני חדרים דלים מעל שוק עושי הכותנה, בעיר העתיקה.

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה ניפטר ב-16 בדצמבר בגיל 64

# data[].attributes.body
בשנת 1884 ייסד בן־יהודה את העיתונים "מבשרת ציון" ו"הצבי" שאותם הוא גם ערך

# data[].attributes.body
בתשרי תרמ"ד 1883 נערך בעיר העתיקה בירושלים מפקד אוכלוסין,

# data[].attributes.body
בתם של אליעזר ושל דבורה, ימימה, מאשתו השנייה חמדה נולדו לבן יהודה שישה ילדים: אהוד ודבורה (שנפטרו בגיל צעיר), עדה, אהוד–שלמה, דולה וזלפה.

# data[].attributes.body
אליעזר בו יהודה היה מחייה השפה העברית
ונאבק לשם כך

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה נולד ב-7 בינואר 1858

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה נולד ב 1858 ב ומת ב 1922 בירושלים/פלסתינה

# data[].attributes.body
אליעזר בן-יהודה עלה לארץ בספטמבר 1881

# data[].attributes.body
אליעזר בן יהודה גר אצל בן דודו