# data[].attributes.body
Ved hjælp af Piktogrammer, er det muligt at give dagen struktur for et barn med autisme, og det er vigtigt at der er system i det de skal. Nogle autister skal have det mere struktureret end andre, ved nogen er det nødvendigt at der er skemaer med billeder af, hvad der skal gøres i hvilken rækkefølge, imens andre kan klare sig med små beskeder eller billeder for at hjælpe den enkelte. Det første er at lave en tavle med de nødvendige billeder og tekst på, det andet er at man er en til en når der gives informationer, den sidste og vigtigste ting pædagogen, forældrene eller andre skal huske på, er at have en masse tålmodighed.

# data[].attributes.body
Craft Psykologi:
Ulemperne ved at benytte Craft Psykologi som metode er blandt andet at man ikke som sådan tager hånd om udfordringerne, men sætter noget andet ind i stedet for. Dette kan være med til at udfordringerne ikke løses, men bare bliver skubbet væk.

Ulemper ved den skubbende grundforståelse:
Ved den skubbende grundforståelse kan man komme til at underkende prædisponerede indre faktorer hos barnet og dermed ikke give den støtte som barnet har særlig behov for. Vanskelighederne kan dermed eskalere og blive stadigt mere alvorlige.

Ulemper ved den skærmende grundforståelse:
Når børnene skærmes for unødige psykiske belastninger, afskærmes de i mange tilfælde for interaktion med andre børn og i hvert fald med børn fra almenområdet. Samtidig afværgelse af konflikter resulterer i at børnene berøves læringssituationer i interaktion med andre børn.

# data[].attributes.body
Craft Psykologi:
Fordelene vi ser ved at benytte Craft Psykologi som en metode til at forebygge er at det kan være med til at fremme den generelle trivsel hos de unge.

Fordele ved den skærmende og skubbende tilgang:
Man kan skelne mellem et skubbende og et skærmende princip. Med en skubbende pædagogisk tilgang søger ​man at skubbe til barnets udvikling af færdigheder, og her er der typisk fokus på at udvikle og træne færdigheder.  Med en mere skærmende pædagogik tages der hensyn til barnets behov for tryghed ved at have fokus på struktur, forudsigelighed, genkendelighed.

# data[].attributes.body
Craft Psykologi
Craft psykologi lægger primært vægt på det hobbybetonet håndarbejde. Vi har oplevet at når de unge laver håndarbejde som er selvvalgt samt hobbybetonet, så opnår de flere forskellige gode effekter, som teorien om Craft har fokus på. Måden vi på Vædderbo har brugt Craft Psykologi på, er at implementere det i hverdagen, ved at hver eftermiddag har vi et åbent tilbud hvor vi laver Krea-Café, hvor de unge kommer ud i fællesrummet og vi har et mulighedsrum til at både de unge kan sidde med deres individuelle håndarbejde samt personalet har noget de sidder med, som vi faktisk ofte ser har god effekt når det også er noget som for os er interessant, da det kan have en positiv effekt på de unge som er med til Krea-Café, da de ofte spejler sig i os.

# data[].attributes.headline
METODE - Skubbende og skærmende grundforståelse

# data[].attributes.subject
METODE - Skubbende og skærmende grundforståelse

# data[].attributes.body
Den skubbende grundforståelse:
Denne forståelse af børn med særlige behov tager udgangspunkt i en socialt- og relations- orienteret udviklingsforståelse. Barnet forstås som formbart alt efter hvilke sociale omgivelser og påvirkninger det udsættes for i løbet af sin barndom og de relationer og interaktioner som barnet indgår i, får betydning for dets udvikling. Kendetegn ved den skubbende grundforståelse er barnets særlige behov skal forstås i lyset af de sociale kontekster barnet indgår i og barnets udvikling er formet af sociale relationer og interaktioner. Samtidig er den skubbende grundforståelse forbundet med en socialkonstruktionistisk og systemisk udviklingsforståelse. Ligeledes er det vigtigt at man forholder sig til barnet som til et hvilket som helst andet barn, men med erkendelsen af, at barnet har brug for særlig støtte i nogle situationer.

Den skærmende grundforståelse:

Barnets dysfunktion betragtes som relativ statisk, som en størrelse i barnets personlighed, som nok udvikler sig en smule med alderen, men som dybest set ikke kan påvirkes meget. Det sociale liv, som barnet lever sit liv i, bliver kun tillagt en mindre betydning i forhold til den måde barnet udvikler sig på, fordi barnets udvikling primært er styret af dysfunktionen. Kendetegn ved den pædagogiske praksis ud fra den skærmene udviklingsforståelse er at det handler om at beskytte barnet mod at komme i affekt, blive forvirret, oprevet eller opleve kaos. Ligeledes skal man sørge for at barnet ikke lider nederlag ved at udsætte det for krav, og sørge for at man arbejder med kompenserende redskaber og strategier for at hjælpe barnet med at fungere og udtrykke sig

# data[].attributes.body
Semistruktureret Interview fra Dorthe fra fra Væderbo:

…/ Vi er i gang med at afprøve en ny metode til at forebygge deres adfærd. Vi har i en gruppe fået timer til at kunne dykke ned i craft psykologi, hedder det, hvor vi skal afprøve det med de unge. Mange af de unge elsker at være kreative, og fjerne fokus ved at strikke, male, tegne, diamond painting osv./..

../ De effekter det kan have at gøre brug af Craft Psykologi når man arbejder med mennesker, kan f.eks. være det her med at det kan reducere stress, depression & angst, men samtidig kan det derudover også have en god og positiv effekt på mennesker som lider af psykiske sygdomme./..

# data[].attributes.body
Kan man arbejde med en forebyggende tilgang ift. Selmas selvskadende adfærd og hvordan sikre vi at Selma opnår hensægtigtmæssig mestringsstrategier?

# data[].attributes.body
På døgninstitutionen Bakkely, sidder tre unge piger og en pædagog og får eftermiddagssnack. En fjerde pige, Selma kommer ind ad døren, og sætter sig ved bordet. Hun deltager ikke i samtalen og har et lukket kropssprog. Selma er kortfattet i hendes kommunikation. Pædagogen er meget opsøgende overfor Selma, ved at forsøge at inkludere Selma i fællesskabet som de tre andre piger har. Pædagogen spørger ind til hvordan Selma har det og hvad pædagogen kan gøre for at Selma har lyst til og deltage. De andre piger spiller kalaha og er meget højlydte, ved at grine og pjatte med hinanden. En af pigerne kommer med en kommentar til pædagogen om “det alligevel ikke nytter noget, for Selma gider alligevel ikke være med til noget som helst og jeg er faktisk bare pisse træt af at Selma altid skal være så pissesur og vi andre skal altid gå på listefødder når hun er med i fællesstuen.” Pædagogen går ind i diskussionen med pigen og de har en længere dialog omhandlende Selma og hendes måde at være en del af fællesskabet på. Efter længere tids diskussion vælger Selma at rejse sig og farer ind på værelset meget målrettet.