# data[].attributes.body
Et fotografi af Frederik Valdemar Olsen, som var løjtnant.

Hvem var Frederik Valdemar Olsen?

Frederik Valdemar Olsen var en dansk fattigdreng, som blev løjtnant og til sidst endte med at blive general i den belgiske kolonihær.

Han deltog i starten af 1900-tallet i erobringen og udnyttelsen af Congo sammen med mange andre danskere.

- Man må antage, at kilden er troværdig, da det er et fotografi, og der ikke eksisterede fotoshop eller redigering af billeder dengang.

Jeg synes, at kilden kan bruges til at se, hvilket slags tøj de gik i, hvordan det var smart at posere og hvordan man så ud.

# data[].attributes.body
Kildetype: Det er et billede af nogle slaver som har fået skåret armen af.

Ægte eller uægte kilde: Det er en Ægte kilde,  Sådan skrev danskeren Johan Støckel i 1892 i et brev hjem til Danmark fra Congo i Afrika, efter at hans ven, en belgier ved navn Rosseau, var blevet fanget af de indfødte. Johan Støckel var en af 500-600 danske ungersvende, der i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet lod sig lokke til Afrika for at arbejde i den belgiske kong Leopold IIs private koloni

# data[].attributes.body
Belgisk koloni fra 1908-1960
Det hedder i dag: 'Den Demokratiske Republik Congo'.
Ejet af Kong Leopold II fra 1885 til 1908

# data[].attributes.body
https://historie.gyldendal.dk/forloeb/imperialisme/kapitler/imperialismen-i-praksis/belgisk-congo

Et kort uddrag fra romanen 'Mørkets Hjerte' af Joseph Conrad fra 1902: Captain Marlow, som er fiktiv.

"De var ved at dø langsomt – det var helt klart. De var ikke fjender, de var ikke forbrydere, de var ikke noget jordisk nu – ikke andet end sorte skygger af sygdom og udsultning, som lå sammenklumpede i den grønlige slagskygge."

Hvem var Joseph Conrad?

Joseph Conrad var en polsk forfatter, og han anses for at være en af de bedste til at skrive på engelsk.

Før han skrev bogen, var han i Congo for at være kaptajn på et skib i Congofloden.

- Uddraget er opdigtet, men Joseph Conrad har selv oplevet det, så han vidste, at det var sådan det var.
- Joseph Conrad kan godt have en tendens til at gøre bogen mere spændende, for at han får bedre anmeldelser og dermed har flere penge ud af det.
- Han skriver, som om det er kaptajn Marlow, der oplever de her ting, men i virkeligheden er det jo noget som Joseph selv har oplevet.

Jeg synes, at kilden kan bruges, til at forstå, at de sorte havde det rigtig dårligt og faktisk var ved at dø. Man får bekræftet, at de ikke blev behandlet som mennesker, men faktisk blev behandlet værre end nogle dyr.

# data[].attributes.body
https://www.berlingske.dk/internationalt/congos-makabre-historie

# data[].attributes.attachment_link.description
Congo er igen ufred, mord og oprør - 100 år efter at den belgiske konge måtte overdrage sin private koloni, Fristaten Congo, til den belgiske stat. Læs den blodige historie her.

# data[].attributes.body
Kildetypen: Det er et fotografi.

Ophavsmanden: Ophavsmanden er i dette tilfælde ukendt, men det er Ritzau Scanpix, der har rettighederne til billedet.

Ophavssituationen: En masse congolesere sejler i kano i 1955, bare 5 år før de bliver selvstændige. Både børn og voksne sejler. Alle sammen er mænd.

Primær eller sekundær: Det er en primær kilde, da det er det eneste fotografi, man kan finde af situationen.

Objektiv eller subjektiv: Umiddelbart vil jeg mene, at kilden er objektiv, da et fotografi sjældent viser noget om nogens holdning.

Troværdighed: Jeg mener kilden er troværdig, da der ikke er nogen umiddelbar tendens.

Hvad viser kilden? Jeg mener, at kilden viser noget om, hvordan congoleserne levede under koloniseringen. Kilden kan også vise noget om kønsrollerne, fordi det kun er mænd, der er ude og sejle.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
I 1885 koloniserede den belgiske Kong Leopold II Congo. Han havde sit eget private land, der var hele 76 gange større end sit hjemland, men i 1908 var han nød til at afgive sit land til den belgiske stat. Det der kendetegner imperialismen er, at et rigt land koloniserer et land, hvor der er andre materialer end der er i det rige land. Det var det Belgien gjorde. De koloniserede et svagere land end dem selv, hvor de kunne få nogle varer, man ikke kunne få i Europa. En slags handelsstation i Afrika.

For:
- En koloni ejet af en vestlig nation.
- Belgien tjener penge på at sælge varer fra Congo, som ikke kan fås i Europa.

Imod:
- Det er ikke Belgien, der har erobret Congo.
- Privatejet indtil 1908, hvor Kong Leopold II var nødt til at forære riget til Belgien.

# data[].attributes.headline
Hvorfor var det smart for Belgien at have koloni i Congo?

# data[].attributes.subject
Hvorfor var det smart for Belgien at have koloni i Congo?

# data[].attributes.body
I starten så det ikke ud til, at Congo kunne blive en god forretning, men da europæerne opfandt gummidæk steg efterspørgslen på rågummi, som man kunne finde på træerne i Congo. Alle dem, der arbejdede for Kong Leopold II var tvunget til at aflevere en vis mængde gummi til køberen, hvis ikke de gjorde det, blev de pisket, tortureret eller i værste fald henrettet.

Jagten på gummi kostede dyrt på befolkningstallet, der på 26 år faldt fra 20 millioner mennesker til 8,5 millioner mennesker. De fleste døde af tvangsarbejde og sygdomme, der var en konsekvens af det hårde arbejde.

# data[].attributes.body
Kildetypen: Det er et billede fra 1910.

Ophavsmanden: Det er firmaet Liebig, der har fået lavet billedet.

Ophavssituationen: Billedet er blevet lavet i 1910, da det franske firma Liebig fik lavet billeder af alle de europæiske landes kolonier.

Primær eller sekundær: Det er umiddelbart en primær kilde, da den forestiller noget, der ikke er blevet lavet før.

Objektiv eller subjektiv: Jeg tror, at kilden er subjektiv, da billedet ikke viser, hvor grusomme forhold, der egentlig er i Belgien. Jeg tror, det franske firma muligvis prøver at vise, at det faktisk ikke er så slemt med kolonier, da Frankrig har mange kolonier på det tidspunkt.

Troværdighed: Jeg mener ikke, at kilden er særlig troværdig, fordi den viser harmoniske billeder og er nærmest en slags reklame for Belgisk Congo. Den viser i hvert fald ikke nogen som helst tegn på den grusomme virkelighed, som der har været.

Hvad viser kilden? Kilden viser en færge og en togbane samt to congolesere. Den viser også de produkter, som sælges fra Congo. Hvis man kigger på de to congolesere, ligner de umiddelbart nogle, der er i toppen af samfundet. Manden har blåt tøj på og har et våben i hånden, mens kvinden har en grøn overdel på og en masse smykker. Jeg tror, kilden skal vise noget om, at Belgisk Congo er godt, og der er ingen dårlige ting der.