# data[].attributes.body
I princippet er den biologiske aldring genetisk skrevet i os, men andre faktorer spiller også ind, heriblandt livsstil, levevilkår, geografi osv.

Biologisk set er aldring resultatet af en række skader på celler og molekyler over tid. De skader vil føre til en gradvis fysisk og mental svækkelse, en øget risiko for sygdom og i sidste ende død.

Processerne er i vores menneskelige arveanlæg, celler, væv, organer og i hele menneskekroppen og de fortæller os om en fremadskridende ubalance mellem lokale beskadigelser af kroppens mindste eller større bestanddele og de lokale reparationer som kroppens egne celler udfører.

# data[].attributes.body
I vores rolle som SSA´er, er det altid vigtigt at vise at vi er der for at hjælpe borgeren. Derfor er det også yderst vigtigt at vi altid er observerende ved et besøg hos en borger, da vi vil være de første til at opdage ændringer hos borgeren, og dermed også søge den bedste hjælp og rådgivning, der kan øge og hjælpe på borgerens livskvalitet.

Som altid er vores opgaver som SSA´er at have fokus på borgeren og eventuelle ændringer i dagligdagen. Det kan være at måle blodtryk, holde øje med vandladning og afføringen, indtagelse af mængden af mad og væske, sanserne og om de ofte er trætte eller svimmel osv.

# data[].attributes.body
Når vi indtager føde, går der mellem 12-36 timer før det går igennem hele systemet.

For at cellerne kan optage næringsstofferne, skal maden først igennem hele fordøjelseskanalen som består af: Mundhule, spiserør, mavesæk, tolvfinger- og tyndtarm, tyktarm og endetarm. Undervejs hjælper mange forskellige enzymer med at nedbryde maden.

Systemets opgave er at optage næringsstoffer, vitaminer og mineraler til at opbygge celler og væv, samt at skabe energi til kroppen.

# data[].attributes.body
Først bliver maden tygget i munden, æltet og blandet med spyt. Vores spyt indeholder nogle enzymer, som spalter kulhydraterne. I mavesækken fortsætter æltningen af maden, der bliver blandet med mavesaft. Mavesaften består bl.a. af et enzym, der omdanner proteiner til aminosyrer. I gennemsnit tager det cirka 3-4 timer at tømme mavesækken. Men det sker ikke på én gang, da der kun lukkes små portioner ud i tolvfingertarmen ad gangen.

# data[].attributes.body
Når maden kommer til tolvfingertarmen, er formen flydende. I tolvfingertarmen bliver den blandet med bugspyt, galde og tarmsaft. Bugspyttet og tarmsaften indeholder enzymer.

Leveren producerer galde, som sendes videre til galdeblæren, hvor det bliver udskilt. Galden sørger bl.a. for, at fedtet bliver findelt til små fedtdråber. Allerede i tolvfingertarmen bliver nogle af næringsstofferne optaget i blodet eller lymfen. Tarmindholdet føres her videre til tyndtarmen ved hjælp af muskelsammentrækninger. Nedbrydningen af næringsstofferne fortsætter, hvor de også bliver optaget i blodbanen eller lymfen og derved sendt videre til cellerne. I cellerne bliver næringsstofferne omdannet til energi.

Det er dog ikke alt, der bliver optaget. Resten bliver skubbet videre til tyktarmen, hvor vandet i tarmindholdet opsuges, så tarmindholdet bliver mere fast. Jo længere tid tarmindholdet befinder sig i tyktarmen, desto fastere bliver det

Fordøjelsessystemets sidste del er endetarmen. Her glider tarmindholdet ned, og når endetarmen er fyldt, bliver der sendt besked til hjernen, som skaber en trang til at gå på toilettet.

# data[].attributes.body
Lungernes funktion er at sørge for, at kroppen får den nødvendige ilt. Her får vi ilt fra den luft, vi indånder, og ilten føres over i blodet og videre ud i kroppen.

Luftvejene og lungerne tilfører kroppen oxygen (o2) og fjerner kuldioxid (co2), som er et affaldsprodukt fra kroppens omsætning af energi. Luftvejene består af næsen, svælget/halsen og luftvejene/bronkierne og sørger for, at den luft, som vi indånder, bliver transporteret ned til lungevævet.

# data[].attributes.body
¤ Indånding:

Når vi trækker vejret ind, er det vores vejrtrækningsmuskler, der arbejder.

Vejrtrækningsmusklerne i mellemgulvet og brystvæggen udvider lungerne, der skaber et undertryk, som trækker luft ned i lungerne.

¤ Udånding:

Foregår ved, at musklerne slapper af.

Brystkassen og lungerne formindskes og skaber et overtryk. Luften presses automatisk ud af lungerne.

# data[].attributes.body
Hjertet er på størrelse med en knytnæve og er opdelt i to halvdele, hvor hver især består af et forkammer og et hjertekammer. Venstre hjertehalvdel pumper iltmættet blod fra lungerne ud i kroppen. Blodet afgiver herefter ilten til kroppen, efterhånden som blodet cirkulerer rundt i alle blodkar.

# data[].attributes.body
Hjertet pumper blod rundt i hele kroppen via kredsløbet. Blodet transporteres i blodårerne, der deler sig ud i alle kroppens afkroge.

Når blodet forlader lungerne, kommer det ind i venstre hjertehalvdel, som pumper det videre ud i kroppen. Herfra vender blodet tilbage til højre hjertehalvdel, som sender det videre til lungerne.