# data[].attributes.body
Kaikki varhaiskasvatuksessa olevat lapset saavat tarpeidensa mukaan yleistä tukea. Lapsi voi tarvita tukea esimerkiksi pukemisessa, siirtymätilanteissa, kaverisuhteissa, leikkimisessä tai kielen kehityksessä. Lasta tuetaan yksilöllistämällä varhaiskasvatuksen pedagogista toimintaa. Tukea annetaan niin kauan kuin lapsi sitä tarvitsee.

# data[].attributes.body
Tehostettua tukea annetaan, jos yleinen tuki ei riitä lapselle. Tehostettu tuki voi olla lyhyt- tai pitkäaikaista ja sitä annetaan niin kauan kuin lapsi tarvitsee. Tukitoimet ovat säännöllisiä ja samanaikaisesti voi toteutua useita eri tukitoimia. Tehostetun tuen aloittaminen ei edellytä diagnoosia. Tehostetusta tuesta ja sen aikana tarvittavista tukitoimista tehdään hallintopäätös.

# data[].attributes.body
Erityinen tuki on vahvin tukimuoto. Erityistä tukea annetaan, mikäli tehostettu tuki ei ole riittävää, tai kun lapsi tarvitsee sitä esimerkiksi vammasta, sairaudesta tai kehityksen viivästymästä johtuen. Tukitoimet suunnitellaan aina yksilöllisesti. Erityinen tuki on jatkuvaa ja kokoaikaista tuen tarvetta, jonka aikana on käytössä useita eri tukimuotoja ja tukipalveluita. Erityisen tuen aloittaminen ei edellytä diagnoosia tai kuntoutustarvetta, eikä aikaisempaa tehostetun tuen antamista. Erityisestä tuesta ja sen aikana tarvittavista tukitoimista tehdään hallintopäätös.

# data[].attributes.body
Päätös lapselle annettavasta tuesta on aina perusteltava (Hallintolaki 45 §). Päätösperusteluihin on kirjattava kaikki sellaiset seikat, jotka ovat vaikuttaneet asian ratkaisuun. Jos tuen tarvetta on arvioitu lapsen vasussa, suunnitelmasta käyvät ilmi päätösperusteluiden kannalta keskeisimmät seikat. Esimerkiksi jos esitetään päätöstä tehostetusta tuesta, lapsen vasuun on kirjattu, mitkä tuen muodot ja/tai tukipalvelut on arvioitu tarpeellisiksi lapsen tuen tarpeeseen vastaamiseksi, ja millä tavalla niitä säännöllisesti ja mahdollisesti samanaikaisestikin toteutetaan. Huoltajille tulee antaa mahdollisuus tutustua myös mahdollisiin muihin selvityksiin, joita käytetään päätöksen perustelemiseksi. Näitä voivat olla esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollosta saadut arviot lapsen tuen tarpeesta. Nämä arviot eivät kuitenkaan ole edellytys päätöksenteolle, sillä tuen saanti ei edellytä lääketieteellistä diagnoosia tai muuta terveydenhuollon tai sosiaalihuollon lausuntoa.

# data[].attributes.body
Lapselle annettavasta tehostetusta tai erityisestä tuesta tai tukipalveluista on varhaiskasvatuksen järjestäjän tehtävä viipymättä hallintopäätös, joka perustuu tuen tarpeen arviointiin (Varhaiskasvatuslaki 15 e §). Lapsen varhaiskasvatussuunnitelmassa (lapsen vasu) tehty arviointi tulee huomioida annettaessa tehostetun tai erityisen tuen hallinnollista päätöstä tai päätöstä tukipalveluista. Jos lapsi on vasta aloittanut varhaiskasvatuksessa, päätös voidaan tehdä tarvittaessa ilman lapsen vasussa tehtävää arviointia, jos lapsen tuen tarpeesta on päätöksenteon kannalta muuten riittävästi tietoa käytettävissä, ja näin voidaan varmistaa lapsen oikeus tarvittavaan tukeen. Myös huoltaja voi hakea tehostettua tai erityistä tukea lapselle, tai lääkäri suositella varhaiskasvatuksessa annettavaa tukea. Riippumatta siitä, kuka on tehnyt aloitteen, tuen tarve on aina arvioitava ennen kuin tehdään päätös lapselle annettavasta tuesta. Tuen tarve arvioidaan varhaiskasvatussuunnitelman perusteiden 2022 mukaisesti.

Hallintopäätöstä tehtäessä noudatetaan hallintolakia (434/2003). Hallintopäätöksen tekemisestä ja menettelyistä säädetään hallintolain 7 luvussa. Päätöksen sisällöstä säädetään hallintolain 44 §:ssä. Kunnat päättävät hallintopäätöksen muodon noudattaen hallintolain säädöksiä.

# data[].attributes.body
Varhaiskasvatuksen järjestäjän on kuultava lapsen huoltajaa tai muuta laillista edustajaa ennen päätöksen tekemistä (Hallintolaki 34 §). Hallintolain mukainen kuuleminen on osa päätöksentekoa, ja se on huoltajan oikeus, ei velvollisuus. Huoltajalla on siten oikeus jättää hänelle varattu tilaisuus kuulemiseen käyttämättä. Huoltajaa tulee pyrkiä tavoittelemaan kuultavaksi tarvittaessa eri tavoin. Kuulemisesta ilmoitetaan tavallisella kirjeellä, sähköisesti tai kunnassa käytössä olevaa asiointikanavaa käyttäen. Kirjallinen kutsu kuulemiseen tulee toimittaa asianosaisille hyvissä ajoin ennen kuulemista. Tapa, jolla huoltaja on pyritty kuulemaan, pitää pystyä todentamaan tarvittaessa jälkikäteen.

Huoltajien tulee tietää, mistä asiasta heitä kuullaan, ja mikä on kuulemiselle varattu määräaika. Kirjallisessa kutsussa kuulemiseen tulee käydä ilmi, että lapselle harkitaan tehostetun tuen, erityisen tuen tai varhaiskasvatuslain 15 c § mukaisten tukipalveluiden päätöksen tekemistä tai päivittämistä. Mikäli päätöksen tekemiseksi on hankittu selvitys, myös se tulee toimittaa huoltajille hyvissä ajoin ennen kuulemista ja varata heille tilaisuus lausua siitä.

Hallintolaissa ei säädetä siitä, miten kuuleminen toteutetaan. Lähtökohtaisesti huoltajalle varataan mahdollisuus antaa selvityksensä kirjallisesti.  Huoltajalle voidaan myös varata mahdollisuus antaa selvitys suullisesti. Järjestäjät voivat itse päättää tarkemmin kuulemiseen liittyvästä menettelystä. Kuulemisen voi toteuttaa ja päätöksen valmistella eri henkilö kuin se, joka asian ratkaisee ja tekee kirjallisen hallintopäätöksen.

Huoltaja voi toimittaa selvityksen esitettyyn päätökseen liittyen kirjeenä, sähköpostin välityksellä tai kunnan käyttämän asiointikanavan välityksellä. Kirjallinen selvitys liitetään osaksi asiakirjoja.  Jos kuuleminen toteutetaan suullisesti, toteutuksesta vastaavan henkilön, kuten varhaiskasvatuksen erityisopettajan, on kirjattava lapsen ja huoltajan kuulemistilaisuudessa esille tuomat näkemykset hallintolain 42 §:n mukaisesti. Kyseisen säännöksen mukaan tiedot suullisesti esitetyistä vaatimuksista ja selvityksistä, jotka saattavat vaikuttaa asian ratkaisuun, on kirjattava esimerkiksi muistioon tai rekisteröitävä muulla tavoin. Suullinen kuuleminen voidaan toteuttaa sekä lähi- että etätapaamisena.

Kuulemisen jälkeen kuulemisen toteuttajan on toimitettava sähköisesti tai paperilla kirjatut näkemykset päätöksentekijälle, jolloin tämä saa ne tietoonsa ja voi arvioida niiden merkityksen asiaa ratkaistessaan. Viranhaltija voi tehdä sekä myönteisen että kielteisen hallintopäätöksen. Hallintopäätös voidaan tehdä siitä huolimatta, että huoltaja ei anna kirjallista selvitystä, saavu ilmoitettuun kuulemistilaisuuteen tai ilmoittaa, ettei halua tulla kuulluksi päätöstä koskien.

Huoltaja saattaa kuulemisessa vastustaa tehostetun ja erityisen tuen päätöstä. On tärkeää pyrkiä neuvottelemaan asiasta huoltajan kanssa niin, että päästäisiin yksimielisyyteen. Mikäli yksimielisyyttä päätöstä koskien ei synny, päätös tehdään kunnan hallintosäännön mukaisesti.

Mikäli lapsi on huostaanotettu, lapsen asioista vastaavalta sosiaalityöntekijältä saa tiedon, edustaako päätösvaltaa huostaanotetun lapsen asioista huoltaja vai hyvinvointialueen sosiaalihuollosta vastaava toimielin. Jos taas lapsi asuu kasvatusvanhempien kanssa, kunta voi päätöksentekijänä pyytää lapsen asioissa toimivilta kasvatusvanhemmilta tarvittaessa selvityksen heidän toimivaltuudestaan toimia lapsen asioissa. Jos kasvatusvanhemmille ei ole tätä vastuuta osoitettu, tulee tuesta päätettäessä kuulla lapsen huoltajat, jotta he voivat ilmaista näkemyksensä esitetystä päätöksestä. Hallintopäätös tulee osoittaa lapsen huoltajille, ellei toimivaltuuden osalta ole muuta päätetty.

# data[].attributes.headline
Päätöksessä päätettävät ja mainittavat asiat

# data[].attributes.subject
Päätöksessä päätettävät ja mainittavat asiat

# data[].attributes.body
Tehostetun ja erityisen tuen päätöksessä mainitaan ja päätetään seuraavista asioista (Varhaiskasvatuslaki 15 e §):

tuen muodoista

varhaiskasvatuksen toimipaikasta

tukipalveluista

Tehostetun tai erityisen tuen päätöstä tehtäessä on syytä huomioida, että jos päiväkodissa tai perhepäivähoidossa on tehostetun tai erityisen tuen tarpeessa oleva lapsi, on tämä otettava huomioon lasten tai varhaiskasvatuslain mukaisen henkilöstön lukumäärässä, jollei ryhmässä ole lasta varten henkilökohtaista tai ryhmäkohtaista avustajaa.

Varhaiskasvatuksen toimipaikan osalta päätöksessä mainitaan se varhaiskasvatuksen toimipaikka, joka lapsen varhaiskasvatuspäätöksessä on mainittu. Lisäksi päätöksessä voidaan mainita se tiedossa oleva varhaiskasvatuksen toimipaikka, jossa esimerkiksi kesäajan supistetun toiminnan aikana järjestettävä varhaiskasvatus toteutetaan tai jossa perhepäivähoidon varahoito järjestetään.  Hallintopäätöksessä päätetyt tuen muodot ja tukipalvelut tulee toteutua myös varatoimipaikassa. Jos varahoitopaikka ei ole päätöstä tehtäessä tiedossa, tulee päätös tuesta varahoitopaikkaa koskien tehdä erikseen. Päätöksen tekevä viranhaltija voi päättää vain oman toimivaltansa piiriin kuuluvissa varhaiskasvatuksen toimipaikoissa järjestettävästä tuesta.

Jos lapsen tuesta ei tehdä tehostetun tai erityisen tuen päätöstä, silloin tukipalveluista tehdään erillinen hallintopäätös. Päätöksessä mainitaan ja päätetään seuraavista asioista (Varhaiskasvatuslaki 15 e §):

tukipalvelut

Päätettävät asiat on kirjattava riittävän konkreettisesti, jotta päätöksen saaja ymmärtää, mistä tuen muodoista ja/tai tukipalveluista on tosiasiallisesti päätetty.

Hallintolaki tai varhaiskasvatuslaki ei edellytä, että päätöksestä tulisi käydä ilmi, milloin lapselle on aloitettu kohdentamaan tarvittavia tuen muotoja. Lapselle voidaan ja pitääkin kohdentaa tarvittavia tuen muotoja heti, kun tuen tarve havaitaan. Tarvittavien tuen muotojen aloittamisella varmistetaan se, että lapsi saa tarvitsemansa tuen viivytyksettä.

Päätöksellä ei voida päättää lapsen sosiaali- ja terveyspalveluista, kuten lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineistä tai vammaispalvelulain mukaisista palveluista ja tukitoimista.

# data[].attributes.body
Hallintopäätöksen tiedoksiannosta säädetään hallintolain luvuissa 9 ja 10. Kirjallinen päätös on lähetettävä asianosaiselle eli pääsääntöisesti huoltajille, jollei toimivaltuuden osalta ole muuta päätetty. Jos lapsen huoltajat asuvat eri osoitteissa, molemmille huoltajille lähetetään päätös. Kirjallinen päätös voidaan myös antaa huoltajille henkilökohtaisesti, mutta tällöin päätöksen antamisen yhteydessä tulee täyttää tiedoksiantotodistus.

Hallintopäätös tehostetusta tai erityisestä tuesta tai tukipalveluista on pantava täytäntöön heti. Päätös voidaan panna täytäntöön lainvoimaa vailla olevana. Täytäntöönpanolla ennen päätöksen lainvoimaa on keskeinen merkitys oikeusturvan kannalta. Hallintopäätöstä ei tehdä takautuvasti. On tärkeää, että hallintopäätöksestä käy selvästi ilmi päätöspäivämäärä, sillä siten tunnistetaan päätöksen tiedoksisaannin ajankohta.

Päätös on toistaiseksi voimassa. Siinä tapauksessa, että päätöksen määräaikaisuudelle on selkeä syy esimerkiksi apuvälineen määräaikaiseen käyttöön liittyen, päätös voi olla myös määräaikainen. Päätöksen voimassaololle ei ole määritelty minimiaikaa. Jos lapsi on esimerkiksi sijoitettu lastensuojelun toimesta toiseen kuntaan määräajalle, ja hän osallistuu sijoituskunnassa järjestettävään varhaiskasvatukseen, hallintopäätöksen tekee sijoituskunta määräaikaisena. Tuen tarpeen arvioinnin kannalta tarvittavien tietojen siirtäminen on sijoittajakunnan vastuulla, jotta lapselle järjestetään riittävät palvelut ja tukitoimet.

Jos lapsi lopettaa varhaiskasvatuksessa tai muuttaa kunnasta toiseen, tukea koskeva päätös raukeaa automaattisesti, kun lapsen varhaiskasvatuspaikka irtisanotaan. Samalla periaatteella toimitaan, kun lapsi siirtyy esiopetukseen, eli jos varhaiskasvatuspaikka irtisanotaan, niin tehty päätös raukeaa.

# data[].attributes.body
Lapsen palautumisen vuoksi eskaripäivän jälkeen ilttiksen lepohetken tärkeys palautumisen kannalta (eskaripäivä takana)

# data[].attributes.body
Ennakointi ja aikajanan käyttö

# data[].attributes.body
Asettuminen lapsen tasolle. Katsekontakti, pysähtyminen, positiivista palautetta sekä lapselle että vanhemmille. Rohkaisua koko perheelle positiivisuuden kautta. Haasteet ovat jo tuttuja ja ei nosteta niitä aina esille ja keskiöön.

Perhepäivähoidossa olemme ainoa aikuinen kohtaamaan lapsen ja perheen. On tärkeä kohdata kaikki tasapuolisesti.

# data[].attributes.body
Pukeminen

Tärkeintä on hoitajan pysyminen rauhallisena ja läsnäolevana tässä tilanteessa.

Riittävä ennakointi.

Kerrotaan lapselle sanoin ja kuvin seuraava tapahtuma.

Annetaan lapselle oma rauhallinen tila ja aika. Hymy ja peukku.

Autetaan tarvittaessa sekä kannustetaan ja kehutaan.

Valmiina ulos ja seuraavan vaiheeseen.

# data[].attributes.body
Laskeudutaan lapsen tasolle.

Rauhallisuus.

Huomioidaan jokainen lapsi päivän aikana.

Selkeät toimintaohjeet.

Katsekontakti.

Tartutaan lasten ideoihin ja ajatuksiin ja viedään niitä käytäntöön.

Tervehditään jokaista lasta nimeltä aamulla hoitoon tullessa.

# data[].attributes.body
Video herätti ajatuksia ja avasi meille lapsen näkökulman eri ärsykkeiden voimakkaistakin vaikutuksista. Joissakin aistiyliherkkyystilanteissa voi auttaa jokin pienikin asia esim. kädessä oleva puristelulelu. Toimintaympäristöön voi luoda oman rauhoittumispaikan lapsille. Aikuisen rauhallisuus on tärkeä näissä tilanteissa. Huomioitavaa kuulokkeiden käyttö tarvittaessa meluisissa tilanteissa ja toiminnoissa esim. ruokailutilanteet, liikuntasali.

# data[].attributes.body
Lapsen ruokaillessa on käytössä lusikkakortit, jotta ruokailu on mukavaa ja etenee. Tarvittaessa lusikoita voi myös pikapiirtää ja rastita yli. Aistiherkyydessä huomioidaan, että kastike on toisella laidalla lautasta ja peruna toisella. Hyvä idea olisi kokeilla lokeroitua lautasta.

# data[].attributes.headline
Lapsen tullessa hoitoon hetken tulisi olla kiireetön ja aito läsnäolo. Sisarusten tullessa huomioitava molemmat tasapuolisesti. aamurutiinit tuovat turvaa. Koko päivän ajan oltava lapsia varten ja läsnä. Ruokahetken tulee olla kiireetön. Ruokapöytä keskustelussa kaikki tulevat kuulluiksi. Lepohetken alkaessa voi vaikka kysellä aluksi mikä aamupäivässä oli mukavaa. Hoidosta lähtiessä sanotaan heipat kaikille.

# data[].attributes.subject
Lapsen tullessa hoitoon hetken tulisi olla kiireetön ja aito läsnäolo. Sisarusten tullessa huomioitava molemmat tasapuolisesti. aamurutiinit tuovat turvaa. Koko päivän ajan oltava lapsia varten ja läsnä. Ruokahetken tulee olla kiireetön. Ruokapöytä keskustelussa kaikki tulevat kuulluiksi. Lepohetken alkaessa voi vaikka kysellä aluksi mikä aamupäivässä oli mukavaa. Hoidosta lähtiessä sanotaan heipat kaikille.

# data[].attributes.body
erilaisia ruokia tarjolla lautasella jaettuna erilleen

# data[].attributes.body
Kartongista askarrellut "pukemislapaset" (vrt. maistelulusikat) pukemisen motivoinnissa. Eli lapsi saa kääntää lapasen ympäri ja katsoa takana olevan kivan kuvan aina kun yksi vaate on päällä.

Pukemisessa lasketaan pisteitä, eli yhden pisteen saa aina kun yksi vaate on puettu päälle. "Wau, sulla on jo kolme pistettä!" :D

Helmien kerääminen ryhmän yhteiseen lasipurkkiin reippaasta pukemisesta. Purkin ollessa täynnä luvassa on jokin yhteinen ennalta sovittu palkinto, esim. juhlat.

# data[].attributes.body
-Säännöllisesti muuntuva leikkiympäristö mielenkiinnon ylläpitämiseksi lasten toiveet huomioiden. ->lastenkokoukset ja lasten aloitteiden huomioiminen arjen vuorovaikutustilanteissa.

-Lapset ideoimassa ja rakentamassa leikkiympäristöjä yhdessä aikuisten kanssa.

-Leikkiparien arvonta ryhmäytymisen tukemiseksi ja uusien leikkikavereiden löytämiseksi.

-Leikinvalintataulu ympäristössä esillä.

-Leikkeihin liittymisessä ja leikkitaitoja vahvistaaksemme aikuinen ohjaamassa omalla esimerkillään.

-Ohjattu leikkikerho esim. kerran viikossa.

-Siirtymien vähentäminen mahdollisuuksien mukaan pitkäkestoisen leikin tukemiseksi.

# data[].attributes.body
Lasten kanssa käydään läpi kaveritaitoja. Mietitään yhdessä lasten kanssa millainen on hyvä kaveri ja kuinka hyvä kaveri toimii vuorovaikutuksessa toisten kanssa. Aikuinen on leikissä mukana rikastuttamassa leikkiä ja aloittamassa leikkiä. Aikuinen ohjaa leikin kehittymistä. Leikkiparien arvonnan kautta voidaan tukea uusien kavereiden löytymistä ja leikit monipuolistuvat. Jos lapsella on haasteita leikkimisessä, leikkiä voidaan tukea havainnollistamalla kuvien ja apuvälineiden avulla kuinka leikki etenee esim. kauppaleikki. Mitä tehdään ensin ja sitten.

# data[].attributes.body
Kaikilla ryhmän aikuisilla on aina mukana kuvia päivän eritilanteisiin ja tunnetukeen.

Myös ryhmässä on kuvitettuna arjen struktuuri useampaan kuin yhteen kohtaan ryhmässä. Tukea tarvitseville lapsille on myös tarkemmin pilkottuna tilanteita, jotka ovat haastavia.

Eteisessä on aukaistu tilanteita, jotka voivat viedä "mittarin punaiselle" sekä erilaisia vaihtoehtoja rauhoittumiskeinoiksi, joista lapsi voi valita mieluisan.

Tuokioilla on käytössä leikkikuvia ja ohjeita myös piirretään taululle. Myös viittoma kuvia käytetään rinnakkain peruskuvien rinnalla. Niistä myös aikuisten on helppo opetella uusia viittomia.

Lapsilla on käytössään nimitaulu, johon laitetaan nimi kun on tultu paikalle ja otetaan pois kun lähdetään kotiin. Nyt myös aikuisilla on kuvallinen taulu johon laitetaan aikuisen kuva sen mukaan missä vuorossa aikuiset ovat. Tämä on tuonut turvallisuuden tunnetta lapsille, kun lapsi voi itse tarkistaa kuka aikuinen on esim. viimeisessä vuorossa.

Kuvia on tehty tarpeen mukaan itse papunetistä tai kerro kuvin ohjelmalla, tai otettu valmiita malleja eri kuvapalveluista.

Kuvia käytetään kaikkien kanssa, tuentarpeesta riippumatta.

# data[].attributes.body
Leikkiparien/-ryhmien jakaminen.

Leikkiympäristön rakentaminen lasten kiinnostuksen ja tarpeiden mukaan.

Aikuisen rooli mallintamassa ja tukemassa vuorovaikutusta.

Kuvien ja leikkitaulujen käyttäminen.

Rauha leikille (ovien sulkeminen, turha kulkeminen minimiin sekä rajatut leikkialueet).

Leikkiä suunnitellaan viikko-ohjelmaan sekä arjen eri hetkiin.

Huomioidaan leikin tärkeys myös ulkona.

# data[].attributes.body
Aistiherkkyydet vaikuttavat vahvasti arjen tilanteissa. Vaatii todella herkkyyttä kasvattajilta pystyä ennakoimaan tilanteita ja luomaan ympäristö, jossa lapsi pystyy herkkyyksien kanssa toimimaan. Vaatii myös tarkkaa suunnittelua, jotta ympäristön saa muokattua niin, että tukitoimet ovat saatavilla niin kasvattajille kuin lapsillekin.

# data[].attributes.body
Yrittämiseen kannustaminen ja rohkaiseminen sekä onnistumisien huomiointi ja niiden juhliminen on tärkeää alle 3-vuotiaiden ryhmässä.

Positiivinen puhe lapselle ja perheille. Keskitytään siihen mitä jo osataan ja miten paljon on jo opittu. Ei siihen mitä vielä harjoitellaan.

Taitopuhe: Lapsessa ei ole ongelmia, haasteita tai huonoja ominaisuuksia vaan on olemassa erilaisia taitoja, joita harjoitellaan päiväkodin arjessa. Jokainen oppii omaan tahtiinsa. Oppiminen ei ole aina lineaarista vaan välillä voi tulla taantumia ja tarvetta avulle.

Yhteisöllisyys, omat aikuiset ja ryhmään kuuluminen luo turvallisuuden tunnetta ja kehittää itsetuntoa.

Kehujen jakaminen ja hyvän huomaaminen kaikille lapsille, heidän taitotasonsa mukaisesti.

Henkilökohtainen huomaaminen, leikkien, hassuttelun ja läheisyyden kautta. Lapselle tulee kohdattu olo.

# data[].attributes.body
-Ohjeiden osittaminen pienempiin osiin.

-Ennakointi

- Lyhyet ja selkeät ohjeet

-Sensitiivinen ohjaus

- Kohtaaminen lapsen tasolla

-Sanojen tehostaminen kosketuksella

# data[].attributes.body
Pysyvät pienryhmät luovat turvaa sekä selkeyttä päiväkotiarkeen. Varsinkin pienten ryhmässä arjen ennakoitavuus on äärimmäisen tärkeää. Pienryhmissä toimiminen rauhoittaa mm. siirtymätilanteita. Se myös mahdollistaa aidon kohtaamisen lapsen kanssa. Pienryhmissä toimiminen vähentää konflikteja, meteliä sekä turhaa odottamista. Kasvattajan on myös helpompi ennakoida. Pienemmässä ryhmässä lapsi tulee helpommin kuulluksi sekä nähdyksi. Pienryhmät mahdollistavat leikkirauhan ja näin myös pitkäkestoisemmat, keskeyttämättömät leikit.

# data[].attributes.body
Aamupäivästä keskittymistä vaativat tehtävät.

Ohjeiden pilkkominen.

Päivästruktuuri lapsilla tiedossa.

Lapselle sopivan tukimuodon löytäminen

(timer / kuvat / pikapiirtäminen...)

# data[].attributes.body
Tilan puute ja ryhmien koko rajoittaa rauhallisen leikki/oppimisympäristöjen järjestämisen.

Käyttää päiväkodin muitakin yhteisiä tiloja tarpeen mukaan esim. jos lapsi tarvitsee keskittymisrauhaa.

Tilan jakaminen sermeillä eri leikkeihin.

# data[].attributes.body
Huomioidaan lasta sensitiivisesti ja annetaan mahdollisimman paljon positiivista palautetta.

Lapsia huomioidaan heidän vahvuuksiaan ja kannustetaan lasta.

Sensitiivinen kohtaaminen lasten kanssa on todella tärkeätä, mitä voidaan vahvistaa nonverbaalisella ja verbaalisella tavoilla.

Rohkaiseminen on myös tärkeätä. Lisäksi annetaan huomioita jokaiselle lapselle päivän aikana ja näin ehkäistään lapsen huomaamatonta syrjäytymistä.

# data[].attributes.body
Aikuisen ulosanti esimerkiksi joulun aikaan. Ei luoda lapselle paineita olla kiltti, koska tonttu katselee ikkunasta, jos lapsella on muutoinkin vaikeuksia säädellä omaa käyttäytymistään.

# data[].attributes.body
Oppimisympäristö voi olla lapsen mielestä erilaisempi kuin aikuisen mielestä. Huomioidaan lasten toiveet oppimisympäristöä rakentaessa. Ei tehdä liian hienoja aikuisten makuun ja sitten ne ei ole käytössä.

# data[].attributes.body
Mennään lapsen tasolle, katsekontakti! Kosketuskin voi auttaa lasta suuntaamaan huomion.

Pukemistilanteisiin pukemislaulu käyttöön, sanat esille eteiseen, jotta kaikilla helpompi laulella. Kuvat käyttöön pukemistilanteisiin. Mm. käännettävät kuvat, joissa lapsi saa kääntää kuvan kun vaate on päällä. Pukemisnalle vaihtoehtoisena tai täydentävänä pukemistilanteissa.

Ruokailussa valintataulu helpottamaan kommunikointia lapsille, joilla ei sanoja ole. Maistelua innostamaan käyttöön lusikkakuvat, joissa pikkukuva yllätyksenä toisella puolella.

Kuvien käyttöä lisää arkeen päivän kulkua selkiyttämään. Kuvia myös selkiyttämään puheen lisänä päivän toimínnoista toiseen siirtymistä. Pikapiirtäminen pikkuhiljaa käyttöön kuitenkin armollisuus itseä kohtaan muistaen, kokeillaan miten lapset ottavat vastaan.

# data[].attributes.body
Puututaan kiusaamiseen . Tuetaan sosiaalisia suhteita. Harjoitellaan kaveritaitoja ja lelujen vuorottelua.

# data[].attributes.body
Huumorintaju on tärkeätä!! :D

# data[].attributes.body
Jakamalla lapset eri huoneisiin leikkimään leikkitaulun avulla.

Lisää pienryhmässä toimintaa koko päivän ajan. Halutaan saada ryhmään tarkempi arkirytmi.

Selkeämpi ennakointi.

Aamupiirin tärkeys & sen lisääminen päivään.

Tunnetaitojen sanoittaminen - hahmotettaisiin paremmin lasten tunteita kun yhteistä kieltä ei löydy

Rauhoittumiselle oma tila ryhmässä.

Stressilelut yms. mukaan, että lapset voi keskittyä.

# data[].attributes.body
Kehu pienestäkin.

Kannustetaan yrittämään, ei ole vaarallista vaikka epäonnistuisi.

Pettymystensietokyvyn tukeminen.

Lapsesta kasvaa sellainen kun hän uskoo olevansa, tuetaan sitä.

# data[].attributes.body
Ollaan lapsen tasolla oikeasti läsnä lattialla mukana lasten leikeissä. Pienryhmätoiminta mahdollistaa jokaisen lapsen huomioimisen. Kiinnitetään huomiota lasten ikärakenteeseen ja kaverisuhteisiin leikkitilanteissa.

# data[].attributes.body
Lasten keskinäisissä vuorovaikutustilanteissa aikuiset ovat keskeisessä roolissa tekemässä näkyväksi lasten välisiä tilanteita (sanaton ja sanallinen viestintä).

Mitä pienemmästä lapsesta on kyse sen tärkeämmässä roolissa kasvattajat ovat

# data[].attributes.body
Kehu ja kannusta lasta. Huomioi yksilölliset vahvuudet. Huomaa hyvä ja muista positiivinen palaute. Myös pienillä eleillä voit viestiä lapselle onnistumisista esim. hymy, peukun näyttäminen. Ole aidosti läsnä. Sallitaan kaikki tunteet ja epäonnistumiset sekä autetaan niistä eteenpäin.

# data[].attributes.body
Annetaan mahdollisuus käyttää fidget-leluja. Annetaan lapselle mahdollisuus pitää kädessä myös muuta valitsemaansa keskittymistä auttavaa esinettä. (esim. lego-palikka, sinitarra, pikkuauto) Myös piirtäminen tai värittäminen voi auttaa keskittymään paremmin.

Sallitaan liikehdintä.

Timerin käyttäminen ja tuokion rakenne kuvitettu.

Tietty oma paikka tuo turvaa.

Tarvittaessa aikuinen on vieressä, mikä helpottaa tarkkaavuuden suuntaamisessa.

# data[].attributes.body
Annetaan selkeät ohjeet ja järjestetään ympäristö mahdollisimmat häiriöttömäksi. Kun opit tuntemaan lapset, pystyt paremmin auttamaan tarkkavaisuuden ylläpitämisessä esim. mikä auttaa/häiritsee ketäkin. Kuvatuki ja kuvien avulla ohjeiden pilkkominen auttaa ylläpitämään tarkkaavaisuutta. Annetaan mahdollisuudet käyttää fidget leluja ja kuulosuojaimia.

Jos lapsi pystyy vaikuttamaan omaan tekemiseen, tarkkaavaisuus paranee.

# data[].attributes.body
Pienryhmätoiminta.

Aikuinen on tarvittaessa tukena leikkiin kiinnittymisessä, kasvattajan osallisuuden merkitys pitkäkestoisen leikin kehittymiselle.

Aikuinen auttaa rakentamaan leikin havainnoimalla lasten mielenkiinnon kohteita.

# data[].attributes.body
-leikkiympäristöjen aktiivinen rikastuttaminen ja muokkaaminen

-lasten osallisuus huomioidaan leikkiympäristöjen suunnittelussa ja muokkaamisessa

-hyvä herätys itselle, että pienikin hetki mukana lasten leikeissä voi auttaa tukemaan lapsia leikissä -> aikuisen turvallisen läsnäolon rauhoittava vaikutus, aikuinen saatavilla

-annetaan leikille aikaa ja mahdollisuuksia

-mahdollisuus jatkaa leikkiä myöhemminkin, leikki voi jatkua kiireettömästi

-lasten ja leikkien aktiivinen havainnointi ja toiminnan muokkaaminen lasten mielenkiinnon kohteiden mukaan

-siirtymätilanteiden rikastuttaminen leikin avulla

-aikuiset ei keskeytä lasten hyvää leikkitilannetta "omilla asioillaan"

# data[].attributes.body
Mene mukaan lasten leikkiin. Näytä esimerkkiä. Hae välineitä mitä huomaat puuttuvan. Katso ketä voisi pyytää mukaan leikkiin. Järjestä aikaa ja tilaa leikille. Anna mahdollisuus leikin jatkumiselle myöhemmin (jos välissä esim. ruokailu tms.) Pedagogiikka mukaan.

# data[].attributes.body
Yllättävän voimakkaita reaktioita voi tulla. Aika yleistä tänä päivänä. Reagointi voi olla tosi erilaista ja sitä ei toinen aina heti ymmärrä. Opetellaan huomioimaan tilanteita, jotka ärsyttävät ja kokeillaan erilaisia keinoja, millä hallita reagointia ja säädellä aistimuksia.

Oman toiminnan tarkastelu, rauhoitanko tilannetta vai tuonko lisää ärsykettä.

Kaikkien tilanteiden rauhoittaminen auttaa ymmärtämään aistiyliherkkyyksiä.

Tieto reagointitavoista auttaa ymmärtämään. Kollegojen kanssa toimivien tapojen jakaminen tosi tärkeää.

Järjestä rauhallista aikaa tuntea lapsi hyvin. Lempeä kosketus ja katse kontaktin saamisessa. Lapselle tila oivaltaa ja hoksata itse asiat.

Rauhoittava puhe. Voidaan tuntea ja kokea kaikkia tunteita.

Tilanteiden ennakointi. Ryhmätilassa rauhoittumiselle paikka. Mietitään lapsen kanssa henkilökohtaisesti asioita, mistä tulee hyvä ja rauhallinen olo.

# data[].attributes.body
Lapsen kohtaaminen alkaa jo siitä kun Lapsi tulee päiväkodin tiloihin. Otetaan lapsi vastaan ammatillisesti ja hyväntuulisena, kysellään kuulumiset yms. Kohdataan vanhemmat tasa-arvoisesti ja annetaan aikaa keskustelulle mikäli sille on tarvetta. Lapsen kanssa vuorovaikutuksessa ollaan aidosti läsnä ja keskitytään siihen mitä tehdään.