# data[].attributes.body
Hur implementerar ni riktlinjer för mat och måltider i praktiken i relation till kostråd, hållbarhet etc?

Hur följs det upp?

# data[].attributes.body
Implementeras i måltidsorganisationen genom föreläsningar och genomgångar av riktlinjer. Speglar allt vi gör på apr:er, svinnarbete, näringsberäkning, klimatutsläpp, menyplanering. Uppföljning sker via menymöte, sammanställningar men finns mycket mer att göra. Matråd är också ett forum för spridning av riktlinjerna.

Upplevelsen är att det är svårt att samverka och nå ut med riktlinjerna utanför måltidsorganisationen.

Skolfrukostprojekt gav bra resultat, lugnare lunch även pedagogerna upplevde detta. Relationerna mellan elever och kökspersonal blev bättre.

# data[].attributes.body
Mäter tallrikssvinn men fokuserar på kökssvinn och serveringssvinn - som kan påverkas. Även specialkostsvinn mäts.

# data[].attributes.body
Vi smyger in de nya rekommendationerna och ökar antalet vegetariska på matsedeln från 1 i veckan till snitt 1,5 i veckan under VT. Och gjort personalen i våra kök medvetna samt att vi har informerat på de möten vi har haft.

# data[].attributes.headline
Ha med som underlag i arbete med måltids policy

# data[].attributes.subject
Ha med som underlag i arbete med måltids policy

# data[].attributes.body
hänvisar till riktlinjerna i kontakt med personal,vårdnadshavare ,politiker mm

# data[].attributes.body
I Norge är det ingen planerad implementering

Ganska dålig uppföljning

Riktlinjer 20 minuter för måltid

# data[].attributes.body
Utbilda personalen löpande och motivera dom

# data[].attributes.headline
Följs upp via redovisning i beställande nämnd årligen 

# data[].attributes.subject
Följs upp via redovisning i beställande nämnd årligen 

# data[].attributes.body
I förskola - mindre serveringssvinn i matsal än när man äter på avdelning. Samma vid hemviste på skola. Tallrikssvinnet ofta högre på avdelningar/hemviste än i matsal

# data[].attributes.body
Mer serveringssvinn på mottagningskök. Tallrikssvinn samma.

# data[].attributes.body
Börja med skolledningen och gör något tillsammans

# data[].attributes.headline
Inom kommunen jobbar man med riktlinjer när man gör sina menyplaneringar,anpassningar till specialkoster.Helhetperspektivet är viktigt att förstå för att kunna ha ett bra samarbete mellan köket och skolan.

# data[].attributes.subject
Inom kommunen jobbar man med riktlinjer när man gör sina menyplaneringar,anpassningar till specialkoster.Helhetperspektivet är viktigt att förstå för att kunna ha ett bra samarbete mellan köket och skolan.

# data[].attributes.headline
Man ser till att det finns näringsrik mat tillgänglig. Dock är det svårt att styra vad som hamnar på tallriken. Man kan arbeta med nyfikenhet och delaktighet. Nudgeing. 

# data[].attributes.subject
Man ser till att det finns näringsrik mat tillgänglig. Dock är det svårt att styra vad som hamnar på tallriken. Man kan arbeta med nyfikenhet och delaktighet. Nudgeing. 

# data[].attributes.body
vi följer upp riktlinjerna genom att näringsberäkna våra menyer, hur maten smakar, räknar på koldioxidekvivalenter, hur mycket mat som hamnar i elevernas magar, samt svinn av olika slag.

Vi kvalitetssäkrar vår verksamhet via verksamhetsmål, både dagligen och årsvis.

# data[].attributes.body
Riktlinjer från politiker (kostpolicy/måltidspolicy, andel vegetarisk på meny, mål minska matsvinn, mål för koldioxidekvivalent).

Måltider är planerade utifrån Nationella riktlinjer.

Specifikt framtagna listor för inköp av livsmedel.

Svårt att få till en bra kommunikation med pedagoger.

Uppdraget kring den pedagogisk måltid behöver stärkas.

Att riktlinjer följs, följs upp via kontroll av inköp av köksmästare.

Skapat teamsgrupp med förskolerektorn för snabb kommunikation och deltar på förskolans ledningsgrupp för att förbättra kommunikationen kring måltid.

Vara en del av verksamheten främjar bättre samarbete.

# data[].attributes.headline
Ledelse, politikere og andre voksne bør gå forrest og vise, hvordan anbefalingerne kan følges i Danmark og omsættes til attraktive måltider.

# data[].attributes.subject
Ledelse, politikere og andre voksne bør gå forrest og vise, hvordan anbefalingerne kan følges i Danmark og omsættes til attraktive måltider.

# data[].attributes.body
I Halmstad har man tagit fram rutin som bygger på riktlinjerna och beställningar från beställande förvaltningar, tex. två helvegetariska dagar.

Motala har rutiner utefter riktlinjerna som köken arbetar utefter. Rutinerna gäller samtliga måltider. Svårt med förväntningar från kunderna. Inte alltid de vet vad en måltid innebär.

# data[].attributes.body
Inom grundskolan i Göteborgsstad, är dessa riktlinjer grunden för det som vi gör. Menyer, hur vi jobbar i köken, specialkoster, anpassade måltider, hur vi kommunicerar med vårdnadshavare mm.

Riktlinjerna är vår grundstomme och en självklarhet för oss att jobba efter och vi anpassar vår verksamhet efter att de uppdateras.

Inom måltid

# data[].attributes.headline
Dernæst kan man oplyse den næste generation og undervise i hvordan man gør...

# data[].attributes.subject
Dernæst kan man oplyse den næste generation og undervise i hvordan man gør...

# data[].attributes.headline
Som grund/ram för menyplanering fsk o skola där kockar har kunskap 

# data[].attributes.subject
Som grund/ram för menyplanering fsk o skola där kockar har kunskap 

# data[].attributes.headline
Ökad integrerad måltidsverksamhet. Viktigt att lägga mer tid och kraft på måltidspedagogiken. 

# data[].attributes.subject
Ökad integrerad måltidsverksamhet. Viktigt att lägga mer tid och kraft på måltidspedagogiken. 

# data[].attributes.body
Information på hemsidan

# data[].attributes.body
Vi tycker att riktlinjerna är inplanterade och följs i våran verksamhet. Men är svårt att får med pedagogerna när det gäller matsvinn.

# data[].attributes.headline
Öka medvetenheten hos individen, det börjar redan i förskolan men ska följa med hela vägen.

# data[].attributes.subject
Öka medvetenheten hos individen, det börjar redan i förskolan men ska följa med hela vägen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Supplerende tip til kostrådene

Madspild bidrager til klimabelastningen.

Tænk over, hvor meget mad du køber ind og smider ud

Planlæg dine indkøb

Undgå impulskøb

Lad være med at købe eller spise mere, end du har brug for

Opbevar maden ved den rigtige temperatur og vær opmærksom på holdbarhedsmærkningen

Brug dine rester til madpakken eller i andre retter. Køl hurtigt de madrester ned, som skal bruges senere

Læs mere om madspild her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om De officielle Kostråd. Der er syv forskellige kostråd. Kostrådene er anbefalinger til, hvordan du spiser en sund og samtidig klimavenlig kost. De bygger på et solidt evidensbaseret grundlag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs mere om projektets formål og deltagere her.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan er skolemåltiderne organiseret i de skandinaviske lande? Og på hvilken måde kan ny pædagogisk praksis give eleverne et bedre skolemadstilbud og en bedre forståelse af skolemadens betydning for sundhed og bæredygtig udvikling? Læring gennem mad og måltider i grundskolen præsenterer viden om skolemad fra Danmark, Sverige og Norge. Formålet med antologien er at give pædagoger, lærere og studerende indenfor læreruddannelse, folkesundhed og ernæring viden om skolemad, og om hvad læring gennem måltider kan være.

Bogen er skrevet på dansk, svensk og norsk. Den er inddelt i tre dele, som præsenterer ny forskning fra hvert enkelt land. Tematisk spænder indholdet fra studier af forskellige skolemadsordninger til forskning i skolemåltidernes sociale, demokratiske og pædagogiske betydning.

Gennem de forskellige bidrag præsenterer bogen både erfaringer med, hvordan læring gennem skolemåltider kan foregå i praksis, og en begrundelse for, hvorfor dette er vigtigt i et helhedsorienteret pædagogisk og didaktisk perspektiv.

Bogen er relevant for alle, som er optaget af mad og skolemåltider i grundskolen, herunder lærere, forskere, politikere, skoleledere og rektorer.

Forfatterne omfatter både forskere og lærere, pædagoger og skoleledere i grundskolen. Læring gennem mad og måltider i grundskolen er redigeret af Dorte Ruge (UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole, Danmark), Frøydis Nordgård Vik (Universitetet i Agder, Norge) samt Johanna Björklund og Sara Frödén (Örebro Universitet, Sverige). Antologien er støttet af Nordplus Horisontal, projekt LEARNFOOD. Illustrationer på omslag er udarbejdet af Elisabeth Werngren (Sverige) og Marie Madsen (Danmark).
Synopsis in English
How are school meals organized in the Scandinavian countries? And in what ways can new pedagogical practice lead to better school meal programs for students and a better understanding of the importance, for health and sustainable development, of the food offered through schools? Learning Through Food and Meals in Primary School takes a look at school meal programs in Denmark, Sweden and Norway with the objective of providing educators and teacher-education students an understanding of school meals from public health and nutritional perspectives, as well as a sense of the potential for teaching through school meals.

The book is written in Danish, Swedish and Norwegian, and is structured in three parts, presenting new research from each of the three countries. Thematically, the chapters range from studies of different school meal initiatives to analyses of the social, democratic, and pedagogical significance of school meals.

Through the different contributions, the book presents both experiences of how teaching through food can be done in a practical sense and an argument for its importance in an overall pedagogical and didactic perspective.

The book will be relevant for anyone who is interested in food and meals served in primary schools, such as teachers, researchers, politicians and school administrators.

The authors include researchers, educators and primary school administrators. Learning Through Food and Meals in Primary School has been edited by Dorte Ruge (UCL University College, Denmark), Frøydis Nordgård Vik (University of Agder, Norway), and Johanna Björklund and Sara Frödén (Örebro University, Sweden). The anthology has been made possible with the support of Nordplus Horisontal, project LEARNFOOD. The illustrations on the cover of the book are by Elisabeth Werngren (Sweden) and Marie Madsen (Denmark).

# data[].attributes.attachment_link.title
Læring gennem mad og måltider i grundskolen: Teori og praksis fra Danmark, Sverige og Norge

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan er skolemåltiderne organiseret i de skandinaviske lande? Og på hvilken måde kan ny pædagogisk praksis give eleverne et bedre skolemadstilbud og en bedre forståelse af skolemadens betydning for sundhed og bæredygtig udvikling? Læring gennem mad og måltider i grundskolen præsenterer viden om skolemad fra Danmark, Sverige og Norge.

# data[].attributes.body
Surdegsbak låter spännande. Även andra nyttigare bröd.

# data[].attributes.attachment_link.title
DK -Præsentation af De officielle Kostråd

# data[].attributes.attachment_link.title
Nätverksträff 231108 School food 4 change, WWF

# data[].attributes.headline
Associations between having breakfast andreading literacy achievement among Nordic primary school students

# data[].attributes.subject
Associations between having breakfast andreading literacy achievement among Nordic primary school students

# data[].attributes.headline
Aspects of nutritional deficits and cognitive outcomes – Triangulation across time and subject domains among students and teachers in TIMSS

# data[].attributes.subject
Aspects of nutritional deficits and cognitive outcomes – Triangulation across time and subject domains among students and teachers in TIMSS

# data[].attributes.body
Samband mellan intag av frukost och skolprestation.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aspects of nutritional deficits and cognitive outcomes - Triangulation across time and subject domains among students and teachers in TIMSS

# data[].attributes.attachment_link.description
This article describes associations between breakfast intake and school achievements among Norwegian 9th graders in 2015 and 2019. The study involved ...

# data[].attributes.body
Klicka på länken och scrolla ner för att komma till ramverket samt handlingsplanen!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spana gärna in projektvideon här!

SchoolFood4Change har som mål att:

uppmuntra till att ställa om till mer hållbara skolmåltider som påverkar hela skolan.

nå ut med sitt viktiga budskap till över 3000 skolor i Europa.

nå ut till över 2 miljoner europeiska medborgare varav 600 000 unga, i 12 EU-länder.

# data[].attributes.attachment_link.description
SchoolFood4Change är ett EU-finansierat projekt där WWF arbetar för en Whole-School food-Approach, för mer hållbar mat i våra skolor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nätverksträff 231108 Elevers erfarenheter av matsvinnsprojekt, Örebro Uni

# data[].attributes.attachment_link.title
Nätverksträff 231108 Portabel lärmiljö, ett nytt recept för skolmåltiden

# data[].attributes.headline
Kære deltagere seminar d. 8. november 2023. Se præsentationer og artikler efter gruppe-opslag (til højre)

# data[].attributes.subject
Kære deltagere seminar d. 8. november 2023. Se præsentationer og artikler efter gruppe-opslag (til højre)

# data[].attributes.headline
Kära deltagare vid seminariet den 8 november 2023. Presentationer och artiklar från dagen finns efter grupp-anteckningarna (till höger)

# data[].attributes.subject
Kära deltagare vid seminariet den 8 november 2023. Presentationer och artiklar från dagen finns efter grupp-anteckningarna (till höger)