# data[].attributes.body
Hva er jødisk diaspora?

Diaspora, opprinnelig en betegnelse på jødenes spredning blant andre nasjoner og på jødiske samfunn utenfor Eretz Israel (landet Israel). Diasporaen var et resultat av deportasjoner og flukt, men også av frivillig utvandring til allerede eksisterende jødiske samfunn. Jødisk diaspora har eksistert i rundt 2000år

Ødeleggelsen av det jødiskest tempelet i Jerusalem

En viktig hendelse i jødisk diaspora var ødeleggelsen av det jødiske tempelet i Jerusalem i år 70 e.Kr, av den romerske hæren. Konsekvensene av dette er at mange jøder ble spredt rundt om i verden. De bosatte seg i forskjellige land, som Spania og Frankrike.

Middelalderen

Under middelalderen ble jøder forfulgt og måtte flykte fra hjemmene sine, som for eksempel Spania under inkvisisjonen. inkvisisjonen var en slags rettslig religion rettsak. Jøddene måte søke trygghet i andre land, og dette førte til en økt spredning av jødiske samfunn over hele Europa.

“Inkvisisjon er en rettslig fremgangsmåte for etterforskning og reising av straffesak som senere ble praktisert av institusjoner ved samme navn”

https://snl.no/inkvisisjonen

Andre verdenskrig

Under andre verdenskrig ble jødene i Europa forfulgt av nazistene. Fler tallet av de som ble drept under Holocaust var Jøder, hele 6 millioner ble drept fra 1939 til 1945. Dette førte til en stor jødisk migrasjon, til Israel, som ble opprettet som en egen stat i 1948. Dette er et eksempel på kontinuitet da jøder fra forskjellige deler av verden samlet seg tilbake for å danne en ny nasjon basert på felles historie og identitet.

Konsekvensen av jødisk diaspora i dag

I dag er konsekvensene av jødisk diaspora fortsatt synlige. Det er heldigvis fortsatt store jødiske samfunn i flere land som USA, Frankrike, Storbritannia og Russland. Samtidig har opprettelsen av Israel ført til en styrking av jødisk identitet. Jødisk diaspora er altså historien om hvordan jøder har spredt seg og tilpasset seg i ulike deler av verden gjennom tidene, og det har formet en jødisk identitet i dag.

Spørsmål: Hvorfor måtte jødene flykte fra Spania under middelalderen?

# data[].attributes.body
Jesus Kristus. Opphavleg er namnet Jesus ei gresk form av Jesj'ua på senbibelhebraisk og arameisk ('Gud frelsar'). Kristus er gresk av den jødiske tittelen Messias ('den salva').

FØDD 6 fvt., Betlehem

DØD 30 evt., Jerusalem

Vart fødd mellom år 6 og 4 fvt. og døydde mellom år 28 og 33 evt. (SNL).

# data[].attributes.body
Paulus var jøde, og en av de første jødene som begynte å tro på at Jesus var Guds sønn rundt år 35. Han forkynte det kristne budskapet og grunnla mange menigheter i den østlige delen av Middelhavet.

# data[].attributes.body
Konstantin den store konverterte Romerriket til kristendommen. I år 312 var den romerske keiseren i slag mot Maxentius for rikets alle vestlige deler. Under slaget så Konstantin en visjon, nemlig et kors på himmelen. Visjonen representerte at han skulle seire, noe som han til slutt gjorde.

Sammen med Licinius utstedte han i år 313 Milano-ediktet. Det sikret religionsfrihet for allmenn og sørget for at kirken fikk gaver og fritak fra skatt. Søndag ble i år 321 den offisielle helligdagen.

Den kristne tro ble enda mer sentral i riket da Theodosius den store ble rikets keiser i år 379. (Han var den siste keiseren til Romerriket som ett.) Theodosius gjenopprettet orden i riket som en from (oppriktig) kristen, da han i år 380 gjorde kristendommen til Romerrikets statsreligion. I år 391, stengte han templene og forbød annen gudsdyrkelse både privat og offentlig. Det betyr også at alt ukristelig ble forbudt. Dette gjaldt til og med de olympiske leker som ble sist arrangert i år 393.

Kilder:

https://snl.no/Theodosius_den_store

https://snl.no/Konstantin_den_store

# data[].attributes.headline
325 - Kirkemøtet i Nikea, Elias og Fredrik

# data[].attributes.subject
325 - Kirkemøtet i Nikea, Elias og Fredrik

# data[].attributes.body
I Kirkemøtet i Nikea utformet de den nikenske trosbekjennelsen som fastslo at Jesus var av samme vesen som Faderen. Første setning går som følger: "Vi tror på én Herre, Jesus Kristus, Guds enbårne Sønn, født av Faderen før alle tider, Gud av Gud, lys av lys, sann Gud av sann Gud, født, ikke skapt, av samme vesen som Faderen."

Debatten startet da en mann ved navn Arius påsto at Jesus ikke var av samme vesen som Faderen, noe som var en veldig populær mening på tiden. Ambrosius påsto det motsatte. Han var rådgiver for tre keisere og brukte sin innflytelse på å overvinne arianismen, altså de som hadde samme tanker som Arius.

Keiser Konstantin kalte inn til møtet for å i all hovedsak diskutere rundt dette temaet. En vanlig misoppfatning er at det var på dette kirkemøtet de skrev bibelen, men dette er feil.

Treenigheten sto på spill, altså at Faderen, sønnen og den hellige ånd er av én og samme vesen.

I dag er treenigheten noe av det viktigste innenfor Kristendommen, og det var nettopp derfor dette møtet var viktig.

Kilder:

https://snl.no/arianere

https://snl.no/kirkem%C3%B8te

https://snl.no/Nikea

https://snl.no/den_nikenske_trosbekjennelse

https://academic.tyndalehouse.com/explore/articles/canon-development/#:~

# data[].attributes.body
Theodosius den store gjorde kristendommen til statsreligion i Romerriket.

# data[].attributes.headline
656 Sunni- og sjiaislam av Thea og Sienna

# data[].attributes.subject
656 Sunni- og sjiaislam av Thea og Sienna

# data[].attributes.body
Sunni- sjia-islam

Om vi går 1200 år tilbake i tid, ble islam oppløst i to hovedgrupper. Altså sunni- og sjiamuslimer, men disse gruppene kom ikke i vanlig bruk før mot slutten av 900-tallet. Selv om dette skjedde i en annen tidsdimensjon, er det fortsatt relevant i dag med bruk av reglene.

Hva skjedde og hvorfor skjedde det?

Etter profeten Mohammads død i 632 ble det uenigheter om hvem som skulle være hans etterfølger. Dette førte derfor til at det muslimske felleskapet oppløste seg i to hovedgrupper. Den ene hovedgruppen samlet seg om profetens fetter og svigersønn, denne hovedgruppen ble kalt for shi’at ali «Alis parti» eller «Alis tilhengere» - sjiamuslimene.

Den andre hovedgruppen ønsket ikke å knytte lederskapet til profetens nærmeste familie, kort fortalt ønsket de ikke å følge slekten til Mohammad. Denne hovedgruppen ble kalt for ahl al-sunna wa al-jama’ah «tradisjonens og fellesskapets folk», oftest omtalt som Sunnimuslimene. De ønsket i stedet å fremheve troskap mot profetens sunna, altså å følge tradisjonen og hevdet at profetens etterfølger skulle velges som ble kalt for «Kalifen». Sjiamuslime avviste ønsket om å følge Kalifen.

Hva er forskjellene mellom de to hovedgruppene?

15 prosent av islam er sjiamuslimer, mens 85 prosent er sunnimuslimer. Det vil si at det er tydelige forskjeller mellom de to hovedgruppene. Dette viser at det er strengere regler i sjiaislam siden det er drastiske forskjeller mellom prosentandelen.

Kort oppsummert var de to inndelingene av religionen uenige om deres neste profet, og mente at tradisjon og familie var to forskjellige prioriteter. Dette førte til at sjiamuslimene har blitt forfulgt og er selv en tilhørighet og del av maktkampen i Midtøsten. Disse to inndelingene blir fortsatt brukt den dag i dag med ulike regler og meninger.

Problemet og uenigheten som skjedde for mange hundre år siden er noe folk i vår tidsdimensjonen fortsatt følger. Vi tenker derfor at religion og regler fra gammelt av er viktig for hvordan ting har utviklet seg til å bli i senere tid.

Kilder:

https://snl.no/sunni-_og_sjiaislam

# data[].attributes.body
Dåpen til Rus eller prins Volodymyrs andre religiøse reform er prosessen med å akseptere og spre kristendommen på Kyivan Rus territorium.

Nøkkelbegivenheten var massedåpsseremonien for innbyggerne i Kiev i 988.

De viktigste konsekvensene av dåpen var styrkingen av makten til Kiev-prinsene, økningen av Russlands rolle i internasjonale relasjoner, utviklingen av skrift, arkitektur og kunst.

                                            Forutsetninger

Volodymyr Svyatoslavich, etter å ha vunnet maktkampen mellom sønnene til Svyatoslav, ga stor oppmerksomhet til spørsmålet om religion for å ideologisk støtte hans styre.

Men først prøvde han å opprette en statlig hedensk kult som ville være felles for alle stammene i landet Variasjonen av tilbedelse av lokale guder tjente som et solid grunnlag for separatisme.

Hvordan og når det skjedde

Først ble Volodymyr selv døpt på Krim rundt 987, selv om noen forskere hevder at det skjedde i Kiev.

Som  mange folk tror Dåp av  Kyivan Rus skjedde på søndag 1 august 988.

I den nordlige delen av Kyivan Rus, hvor kristendommen var mindre utbredt før, ble den nye religionen møtt med fiendtlighet.

På 1020- og 1070-tallet fant antikristne opprør sted i den nordøstlige utkanten av Kyivan Rus.

Kristendommen spredte seg over hele landet langs vannveier fra store byer til mindre landsbyer. I de sørlige regionene var det lett å akseptere det, fordi kristne allerede var kjent der. Men i Novgorod, Suzdal og Beloozerya hadde magiene en betydelig innflytelse og oppfordret folket til å tale mot kristne prester.

# data[].attributes.body
I år 1020 hadde kristendommen festet sitt grep som hovedreligion i Norge, etter en lang og utfordrende prosess med kristningen av landet. Det var et resultat av det de tre kristningskongene. Håkon den gode, Olav Tryggvason og Olav Haraldsson. Harald Hårfagre, en viktig figur i norsk historie, stod bak det legendariske slaget i Hafrsfjord, der småkonger sto imot vikingene og andre høvdinger. Selv om han styrte en tid etter at de første kristne kom til Norge, sendte han sin sønn til England for å bli oppfostret som en kristen, noe som viser en viss åpenhet for den nye troen. For mange nordmenn var kristningen en kulturell og religiøs overgang. Mange måtte få en ny tro som erstattet den tradisjonelle norrøne mytologien. Dette førte til både motstand og aksept blant befolkningen. Overgangen til kristendommen var ikke bare en endring i tro, men også i samfunnet og i det kulturelle. Det var en kamp om identitet til det norsk folk.

# data[].attributes.body
Delingen av den kristne kirke, hvor vi får den katolske og ortodokse kirke.

# data[].attributes.body
Korstogene var en serie med religiøse militære oppdrag som ble gjennomført av kristne europeiske styrker mellom 11. og 13. hundretallet. Hovedmålet med korstogene var å spre den katolske kristendommen rundt i Europa og verne den mot hedninger eller muslimer.

For å sammenligne til hvordan korstogene har relevansen til dagens samfunn kan vi snakke om Anders Behring Breivik drepte i 2011 77 uskyldige mennesker og i 2019 drepte en australsk høyreekstremist 51 mennesker i 2 moskeer i New Zealand. Disse terrorangrepene har en ting til felles, og det er at begge gjerningspersonene forsøkte å rettferdiggjøre handlingene sine ved å vise til Korstogene.

Enkelt personer som var viktig:

Alexios I Komnenos var en keiser i Østromerriket fra 1081 til 1118 Krigen mot normanneren. Han var med på å åvirke starten av korstogene

Pave Urban II, I mars 1095 mottok Urban utsendinger fra den bysantinske keiseren, Alexius I Comnenus, som ba om hjelp mot muslimene.  som nå var anerkjent som den virkelige pave av de fleste i vest, samlet konsilet i Clermont for å diskutere spørsmålet om muslimene. Han sa ja og satt i gang korstogene.

Korstogene besto av 5 store hærferder, men vi valgte å skrive om de tre første.

Det første korstoget (1096-1099) ble ledet av pave Urban II. 100 000 korsfarere ble rekruttert til dette oppdraget. Det første korstoget ble en stor suksess. De startet i Frankrike og gikk først 2500 km til Konstantinopel. Deretter og tok over Nikea og Antiokia. De vant også tilbake mye tapt land av det bysantinske riket. Hovedmålet med ferden var å ta over Jerusalem, det klarte de etter en måned med krig mot muslimene. De etablerte korsfarerstater i regionen på ferden deres.

Det andre korstoget kom omtrent 50 år etter (1147-1149). Dette korstoget ble ledet av keiserne i Frankrike og Tyskland. Målet med dette korstoget var å gjenerobre Edessa som på tiden var erobret av muslimene. Denne ferden ble mislykket og oppnådde lite.

Etter dette kom muslimene med sin hærfører Saladin og tok over byen igjen fra de kristne i 1187.

Det tredje korstoget tok sted mellom 1189 0g 1192. Dette korstoget ble ledet av Kong Richard I av England. Han var kjent so en god militær leder. Sammen med keiser Fredrik I av Tyskland og Kong Filip II av Frankrike. Målet med korstoget var å gjenerobre Jerusalem. Dette korstoget feilet og endte med våpenhvile mellom de kristne og muslimske herskerne.

Denne våpenhvilen gjorde det mulig for pilgrimmer og reise til Jerusalem uten fare for å miste livet.

Slagordet for disse korstogene ble «Gud vil det», men hvorfor ville folk bli med på det. Det kan ha vært flere grunner til at så mange ble rekruttert til korstogene, noen ble religiøst overbevist av paven, men andre kjempet for å forsvare det bysantinske riket. Mange ble også lovet store belønninger.

Hvordan dette oppfattes av mennesker varierte avhengig av perspektivet til de involverte. Men For kristne korsfarere ble det sett på som en hellig plikt og mulighet til å tjene Gud ved å frigjøre det hellige land (Jerusalem) fra muslimsk kontroll. Men hvorfor var dette så viktig? Jo, For korsfarerne var det hellige landet og ideen om å sikre kristen kontroll over disse områdene det som sto på spill.

Men hvordan kan man lære av det i dagen samfunn?

Religiøs forståelse:

Korstogene representerer en tid med religiøs konflikt og intoleranse. I dag kan vi lære av disse hendelsene ved å fremme etikken rundt respekt for andres tro og enighet om fred tvers av religiøse grenser.

Kulturell respekt:

Ha respekt for andres tro siden å søke fredelige forhandlinger kan være mer etisk forsvarlig enn militær inngripen.

Korstogene hadde en betydelig innvirkning på Europa og Midtøsten. Men det er også mye læring for oss i dagens samfunn. Disse korstogene førte til utveksling av kultur og kunnskap mellom øst og vest og bidro til å forme Europas middelalderlige samfunn. På samme tid førte de til økt spenning mellom kristne og muslimer, og etterlot dype religiøse og politiske konflikter som fortsatte i århundrer. Jerusalem ble erobret og mistet flere ganger, og korstogene har etterlatt seg en kompleks historie som fremdeles påvirker moderne forhold i regionen.

# data[].attributes.body
Det ottomanske riket oppsto på den nord-vestre siden av Tyrkia i en by som het «Anatolia» rundt 1300- tallet av osman gazi (osman den 1). Etter hans død tok hans sønn Orhan Gazi over for han. Det var ikke før Orhan tokk over at riket begynte å vokse.

I løpet av de 600 årene som det osmanske riket fantes hadde de syv ledere. Osmaan Gazi, Orhan Gazi, Mehmed II, Selim I, Suleiman I, Mehmed IV, Mustafa Kemal Atatürk.

På sitt største hersket ottomanene over Armenia, Kurdistan, Mesopotamia, Syria, Libanon, Palestina, Ungarn, Albania, Serbia, Bulgaria, iraq, Kuwait, Romania, Kroatia, Bosnia, nord- Makedonia, Kosovo, hellas, Tunisia, deler av Algerie, Egypt og Libya.

Det ottomanske riket ble opphevet av 1. verdenskrig gruppen «de allierte» i 1922. De ble opphevet fordi de allierte og arabiske opprørere hadde territorielle ambisjoner, nasjonale ambisjoner, økonomiske interesser samtidig som de skulle vise beskyttelse over sine allierte. I 1923 så ble det gjort om til en republikk som heter Tyrkia.

# data[].attributes.body
Johann Gutenberg var en tysk boktrykker som regnes som oppfinner av boktrykkerkunsten.

# data[].attributes.body
Reformasjonen = kirkelig omdannelse og som oftest i protestantisk retning.

Martin Luther var en geolog, men også reformasjonens far. Han startet reformasjonen i forsøk på å bli kvitt katolisisme og bytte det ut med protestantisme. Han startet med å henge opp 95 teser med kritikk av pavekirken den 31. oktober 1517. På disse tesene kritiserte han blant annet at folk kunne bruke penger til å betale «vekk» syndene sine. Tesene ble hengt opp på døren til slottskirken i Wittenberg i Tyskland. I dag heter denne byen Lutherstad Wittenberg.

I 1521 konkluderte Luther med at paven uten tvil var den Antikrist som ifølge Bibelen, skulle opptre for å ødelegge kirken i de siste tider. Han mente også at pavemakten hadde overdrevet Bibelens kristendom ved å legge til en stor mengde unødvendige regler, ritualer og oppfatninger som var med på å føre bort oppmerksomheten fra Bibelens religiøse budskap. Selv om målet til Martin Luther ikke var å bryte med pavekirken, førte kritikken hans til at han ble behandlet som en kjetter (tro eller meninger som avviker fra etablerte læresetninger) fra pavekirkens side.

Samme året ble det også forbudt å lese Luthers teser og ikke nok med det, ble han også erklært fredløs. Dette vil si at han kan bli drept, uten konsekvenser for den som utfører det.

Til tross for at meningene og kritikkens hans førte til forfølgelse, fikk han likevel også støtte av flere grupper, og reformasjonen ble en bevegelse som endte med å vinne fram i store områder i Europa. Martin Luther skapte den Lutherske Kristendommen, som kan ligne på protestantismen i dag. I dag finnes det ca. 70 millioner tilhengere av den evangelisk- lutherske kirke.

# data[].attributes.body
Generelt i Norge:

1500-1754 tallet

Anslått at rundt 1/3 av prosessene førte til dødsdom.

Rundt 350 innbyggere ble henrettet

Vanligvis brent på bål

Delvis en straff til skrekk og advarsel.

Skulle ha en rensende effekt på ondskapen/trolldom.

Eller druknet i elven

Hender og ben ble bundet sammen, og den anklagede ble kastet ut i elven.

Om hun fløt, ville hun bli sett på som heks og brent på bålet.

Om hun druknet, ville hun bli sett på som uskyldig.

Finnmark:

Heksejakt var mest intens frem mot midten av 1600-tallet

Finnmark var grovt overrepresentert innen trolldomsprosessene i Norge. Dette var stort sett grunnet samebefolkningen der.

Det var sterk iver etter å se hekser som medlemmer av et motsamfunn. Sterkere enn andre deler av Norge.

(Motsamfunn betyr «Deg mot meg». En gruppe mennesker som ser på en annen gruppe mennesker som motstandere. Noen som enten vil dem vondt, eller som ikke er bra for deres samfunn)

Kun 1% av nordmenn bodde der, men det var der hele 14% av trolldomsprosessene ble holdt.

Det var også langt flere saker om diabolisme der enn andre steder i landet.

Diabolisme betyr å ha gått i pakt med djevelen.

Hvor oppsto tanken om hekseri/heksehat?

Kan stamme fra jødehat (Heksesabbat)

Ordet hekseri kom først da man begynte å tro på norrøn mytologi.

Måtte ha noen å skylde på i vonde tider

Svarte-døden

Andre sykdommer

Dårlig innhøsting

Ble som et slags ekko-rom hvor tankene og hatet mot hekser ble stadig sterkere.

Frykten ble forsterket blant innbyggere i Norge, og hatet sterkere.

Bestemte seg for å bli kvitt hekser på en eller annen måte

Trolldomsprosesser - Ble satt som rettsprotokoll.

# data[].attributes.body
Spinoza stiller spørsmålstegn ved hvem som skrev Bibelen. Det kunne da ikke være Moses?

# data[].attributes.body
Charles Darwin, Artenes opprinnelse

Charles Darwin gå i år 1859 ut boken "Artenes opprinnelse" den inneholdt i hovedsak 2 teorier. En som sa at alt liv på jorden er i slekt. Den andre teorien heter naturlig utvalg. Den sier at de dyrene som er best tilpasset miljøet de lever i vil få flere barn i snitt. En de som er mindre tilpasset. Derfor vil deres gener i større grad bli overført til neste generasjon. Over lengre tid vil hele arten endre seg å bli mer tilpasningsdyktig. Dette er i strid med hva bibelen sier, det står det jo at gud skapte alt liv på jorden. Så teorien om naturlig utvalg er en teori som sier at alt liv er av samme opprinnelse, og at ikke alle livsformer ble skapt uten sammenheng. Religion var ekstrem utbrett på 1800 tallet. Så ved å publisere boken og teoriene risikerte han mye hat og mye motstand fra Kristne og andre religioner han motsa.

# data[].attributes.body
Funn av fragmenter av det gamle testament i Judea.

# data[].attributes.body
Hvorfor valgte vi dette

Vi valgte denne hendelsen fordi dette er noe som skjer akkurat nå og som er veldig relevant i dag. Og noe som kan fortsette i veldig lang tid fremover.

Fortid

Dette er en konflikt som har vart lenge. Etter første verdenskrig godkjente Folkeforbundet palestinamandatet at man skulle lage en selvstendig stat for det jødiske folk. I 1947 godkjente FN delingen av palestinamandatet en jødisk og en arabisk del. Det palestinsk-arabiske folk avslo planen, men i 1948 erklærte Israel seg som en stat. Dette skapte mange uenigheter blant folkegruppene som har ført til en rekke andre konflikter.

Nåtid

En ny krig brøt nylig ut mellom Israel og Palestina. Det var Hamas krigere som gikk i angrep mot Israel i oktober 2023. Den palestinske gruppen Hamas fløy in og startet en del såkalte serie angrep mot mål i Israel. Gruppen ‘’Islamsk Jihad’’ har også deltatt i krigshandlingene. Angrepet var meget overaskende på Israel. Israel svarte med mange rakett angrep. Disse angrepene har hatt kolossale konsekvenser for begge sider.

Problemstilling

Problemet mellom disse to landene er basert på to ting. Territoriale og religiøse grunner. Det er vanskelig å si hvem som har rett og galt i denne konflikten med mange grunner som støtter begge folkegrupper. Alt i alt er dette en utrolig vanskelig konflikt som kan ta lang tid og løse.

Enkelt individer som har hatt stor påvirkning på denne konflikten

·         Donald Trump: som tidligere president i USA, var Trump arkitekten bak annerkjennelsen av Jerusalem som Israel sin hovedstad. Dette skapte

Ytterlige spenninger og ble sett på som en støtte til Israelsk interesser på bekostning av palestinerne.

·         Benjamin Netanyahu: som israelsk nåværende statsminister har Netanyahu vært en sentral figur i den israelske politikken. Hans tilnærming til sikkerhet, bosettingspolitikk og forholdet til palestinerne har påvirket tonene og retning av konflikten.

Kilde liste:

https://www.fn.no/konflikter/palestina

https://snl.no/Midt%C3%B8sten-konflikten

# data[].attributes.headline
"Kvinne, liv, frihet"-bevegelsen i Iran:

# data[].attributes.subject
"Kvinne, liv, frihet"-bevegelsen i Iran:

# data[].attributes.body
Den utløsende årsaken til store protester rundt om verden var at den iranske kvinnen Mahsa Jina Amini døde. Hun ble tatt av politiet fordi hun ikke hadde dekket til hele håret med hijaben. Deretter ble hun satt i moralpolitiets varetekt. Amini Falt i koma mens hun var i varetekstfengsel og ble senere sendt ti sykehuset. Hun døde tre dager etter hun ble innlagt på sykehuset. Det er ulike perspektiver på hvordan hun døde. Ifølge iransk politi døde hun av underliggende helseproblemer. Fra synsvinkelen til støttende demonstranter, øyevitner og Aminis familie døde hun av volden hun ble påført i fengsel. Det førte til protester rundt om i verden. En av den største protesten var i Aminis hjemby. Demonstranter tok av seg og brant sine hijaber som del av protestene og noen klippet også av seg håret for å vise støtte. Årsaken til protestene oppsto som en reaksjon på Iransk kjønnspolitikk. Etter innføringen av den islamske republikk i 1979 la de til rette for diskriminering av kvinner på områder som økonomi, lovgivning, arbeidslivet, familien og ekteskapet. Høsten 2021 fikk Iran ny president Ebrahim Raisi som innførte strenge regler for klesdrakt i offentlig bruk for spesielt damer. Det resulterte i at moralpolitet hadde flere og strengere kontroller.

Eline

Kilder:

https://snl.no/%C2%ABkvinne,_liv,_frihet%C2%BB-protestene_i_Iran