# data[].attributes.body
= määritelmä jollekin ilmiölle (Venla, Roosa, Santeri)

# data[].attributes.body
Idean/asian sanallinen määritelmä (Sini, Milla, Inka, Joona, Jesse, Lauri ja Matvei)

# data[].attributes.body
= tieteellinen selitys jollekin ilmiölle (Venla, Roosa, Santeri)

# data[].attributes.body
käsite= oma tarkka selitys jostakin asiasta esim. mitä on hyvä vuorovaikutus.

teoria= sen avulla koitetaan selittää tai mallintaa jotakin ilmiötä

viitekehys= näkökulma, josta tutkimuksen aihetta tarkastellaan

näkökulma= kenen asemasta asiaa katsotaan

(Rosa, Sonja, Anni, Emma)

# data[].attributes.body
Sana, jolla määritellään tutkimuksen kohteen ilmiöitä/asioita

Esim. "Tässä artikkelissa tarkoitamme kriisillä traumaattista kriisiä ja jätämme käsitteen alasta pois erilaiset kehityskriisit tai elämän muutoksen aiheuttamat kriisit."

(Mira, Saku, Ida, Maria)

# data[].attributes.body
= määritelmä ja merkitys tarkasteltavalle asialle (Jutta, Elina, Aino, Emilia)

Lasten toimijuus, osallistuminen, sukupolvi

# data[].attributes.body
Käsite kuvaa ihmisen ideaa jostain asiasta (Santeri, Lassi, Topi, Mikko)

# data[].attributes.body
Yksi näkökulma tutkittavaan asiaan, joka tarjoaa tutkimukselle viitekehyksen (Mira, Saku, Ida, Maria)

Esim. "Aikaisemmis- sa alkuopettajien pedagogisen ajattelun tutkimuksissa (Haring 2003) opettajien ajattelu omasta toiminnasta osoittautui opettajajohtoisemmaksi kuin tässä tutkimuksessa."

# data[].attributes.body
= teorioiden jäsennystä ja valitsemista niin, että vastataan tutkimusongelmaan (Emilia, Aino, Elina, Jutta)

# data[].attributes.body
= lähestytään aihetta esim. tietynlaisten ihmisten asemasta (opiskelijat, työttömät...) (J,A,El,Em)

# data[].attributes.body
= selitys ilmiölle, joka voi olla tieteellisesti todistettu tai hypoteettinen (Santeri, Lassi, Topi, Mikko)

# data[].attributes.body
Pyrkii selittämään erilaisia ilmiöitä. Perustuu usein tutkimuksiin tai havaintoihin (S,Mi,Jo,Je,L,I,Ma)

# data[].attributes.body
Käsite: kielellinen määritelmä jollekin ilmiölle

Traumaattinen tilanne → mikä tahansa yksilön tai yhteisön kokema uhkaava tilanne, joka saa aikaan epätavallisen voimakkaita tunteita

Teoria: tieteellinen selitys, joka vaatii vielä todistamista

Pelottavat ja järkyttävät tapahtumat voivat aiheuttaa kokijoille myös traumaattiseksi kriisiksi kutsutun psyykkisen tilan (Poijula 2002; Rautava 1998).

Viitekehys: ajattelua ohjaava näkökulma tutkimuksessa

Näkökulma: tapa lähestyä aihetta tietystä kulmasta

Tutkimuksessa selvitetään, miten luokanopettajat kuvaavat pedagogista toimintaansa krii- sinkäsittelytilanteissa alkuopetusikäisten lasten kanssa

(Vilma, Maria, Eedit, Kiia)

# data[].attributes.body
Tutkimukseen valittu teoreettinen näkökulma tai lähestysmistapa (Roosa, Venla, Santeri)

# data[].attributes.body
Tutkimusta rajaava ajatusmalli (S,Mi,Jo,Je,L,I,Ma)

# data[].attributes.body
Strukturoitu näkökulma, joka sisältää ilmiön tekijät, käsitteet, asiayhteydet ja niiden väliset suhteet (Mira, Saku, Ida, Maria)

# data[].attributes.body
Käsite - Kielellinen määritelmä abstraktista ideasta, johon liittyy kontekstista riippuvaisia merkitysrakenteita. Tutkittavaa ilmiötä yleensä määritellään käsitteiden avulla.

Esim. Traumaattinen tilanne voi olla mikä tahansa yksilön tai yhteisön kokema uhkaava tilanne, joka saa aikaan epätavallisen voimakkaita ja normaalia elämää häiritseviä reaktioita.

Teoria= Se on joko suppea yhden tutkijan selitys tai laaja selitysmalli, jota hyödynnetään eri tieteenaloilla ja monet eri tutkijat ovat laatineet sen.

Esim. “Opettajan ajattelun tietoperustaisuuden taso siis vaihtelee, mutta tehdessään pedagogisen ratkaisun opettaja ottaa aina kantaa arvoillaan ja olemassa olevalla tietoperustallaan. (Kansanen, Tirri, Meri, Krogfors, Husu & Jyrhämä 2000.)”

Viitekehys = Teoreettinen viitekehys tarkoittaa tutkimukseen valittuja teorioita ja näkökulmia, tutkijan tekemä tutkimuksen kannalta oleellinen rajaus.

Näkökulma - tulokulma, josta tutkittavaa aihetta lähestytään ja jolla painotetaan tietynlaisia kysymyksenasetteluja tai asioita.

(Rosa, Saskia, Alli, Sara)

# data[].attributes.body
Tapa lähestyä tutkimuksen kohdetta, ohjaa ajattelua ja päätöksentekoa (Mira, Ida, Saku, Maria)

# data[].attributes.body
= perustelee tutkimusongelmaa, selitys ilmiölle (J,A,El,Em)

# data[].attributes.body
Käsite

-Tapa määritellä esimerkiksi jotain ilmiötä.

Esim.

Pedagoginen toiminta: tarkoitetaan opettajan ja oppilaan välistä vuorovaikutuksellista toimintaa, interaktiota, jossa tavoitteena on opettaa, ohjata tai muuten tukea lapsen kasvua ja kehitystä erilaisissa tilanteissa.

Kriisi eli traumaattinen tilanne: Traumaattinen tilanne voi olla mikä tahansa yksilön tai yhteisön kokema uhkaava tilanne, joka saa aikaan epätavallisen voimakkaita ja normaalia elämää häiritseviä reaktioita. Reaktiot ovat usein emotionaalisia tai fyysisiä.

Teoria:

-Selitys tai selitysjärjestelmä, joka voi olla tieteellinen tai abstrakti. Se voi olla hyvin laaja, useamman tieteenalan käyttämä selitysmalli tai suppea, yksittäisen tutkijan selitys.

Aiempaa esiteltyä tutkimusta:

Poijula, S. 2007. Lapsi ja kriisi. Selviytymisen tukeminen. Helsinki: Kirjapaja

Viitekehys:

-Tarkasteltavaan asiaan valittu näkökulma.

Näkökulma:

-Tarkasteltavaan asiaan valittu tulokulma, joka ohjaa tutkimusta.

Julia, Aada-Maria, Minna ja Oona

# data[].attributes.body
Asian/tilanteen tarkkailu tietystä tulokulmasta (S,Mi,Jo,Je,L,I,Ma)

# data[].attributes.body
= näkökulma, josta tutkimusta tarkastellaan. Viitekehys valikoidaan tutkimukseen tutkimusongelman ratkaisun kannalta mielekkäällä tavalla (Santeri, Lassi, Topi, Mikko)

# data[].attributes.body
= Tapa, jolla lähestytään jotain aihetta tietystä tulokulmasta (Venla, Roosa, Santeri)

# data[].attributes.body
= tapa lähestyä tutkimusaihetta tarkastelemalla sitä tietystä tulokulmasta (Santeri, Lassi, Topi, Mikko)

# data[].attributes.body
Käsite = Sanallinen määritelmä tarkasteltavalle asialle.

Teoria = Laajempi selitys käsitteelle, joka ei välttämättä ole akateemista tietoa vaan esim. oletus tai hypoteesi.

Viitekehys = Näkökulma, josta tutkimuksen aihetta tarkastellaan.

Näkökulma = Tietty tulokulma aiheen tarkasteluun, joka on teoriaa yleisempi tapa.

(Emmi, Vilma, Milla)

# data[].attributes.body
Näkökulma: se, mistä suunnasta asiaa lähestytään tai ikään kuin kenen silmin asia nähdään

(Pluralit)

# data[].attributes.body
käsite:

Käsite tarkoittaa määritelmää jostain abstraktista asiasta. Käsitteet voidaan jakaa ylä- ja alakäsitteiksi.

Teoria:

selitys (oletus, otaksuma, hypoteesi), joka vaatii todistamista. Teoria voi olla usean tai vain yhden tutkijan kehittelemä.

Viitekehys:

Näkökulma, josta tutkimusta tarkastellaan.

Näkökulma:

teoriaa yleisempi tapa lähestyä aihetta, tietty tulokulma ja painotus (asiat ja kysymyksenasettelu)

(Bertta, Ulrika ja Jenni)

# data[].attributes.body
Käsite, on tieteenalaan vakiintunut asia, joka voidaan olettaa lukijan tietävän entuudestaan eikä sitä tarvitse erikseen tekstissä selittää.

Teoria, on joko tutkimuksen tuote tai tutkimusta voidaan lähestyä jostain teoreettisesta näkökulmasta. "Artikkelissa tunteita tarkastellaan interaktionistisen tunneteorian viitekehyksessä performatiivisina diskursseina."

Viitekehys, rajaa teorioita toisistaan, minkä kautta asiaa katsotaan ja minkä kautta asiaa lähestytään. Tiimalasi-malli. Artikkelissa "Sosiaalinen oppiminen välituntipihoilla", tutkimuksen teoreettinen viitekehys nojaa Habermasin elämismaailman käsitteeseen.

Näkökulma, ei välttämättä teorian pohjaama, mutta siinä voi olla viitteitä monista eri teorioista. Näkökulma tarkastelee aihetta yleisemmästä tulokulmasta

(Liia, Julia, Emmi)

# data[].attributes.body
Käsite on sanan, asian tai aineettoman tapahtuman määritelmä. Käsite on synonyyminen kyseiselle sanalle, asialle tai tapahtumalle.

(Pluralit)

# data[].attributes.body
Käsite: jonkun asian määritelmä

Esimerkiksi:

Kriisi = traumaattinen tilanne

Kriisitoimintamalli = kuvataan kriisejä, joita koulussa voidaan kohdata

Teoria: voi olla valmis selitys esim. jollekin ilmiölle tai voidaan tarkoittaa myös keskeneräistä oletusta

Viitekehys: asettaa rajat esim. jollekin teorialle

Näkökulma: miten asiaa tarkastellaan

(Ebba, Marianna ja Oona)

# data[].attributes.body
Tutkimukseen liittyvää käsitteellistä ja ajattelua ohjaavaa jäsennystä.

(Pluralit)

# data[].attributes.body
Tieteellinen tai abstrakti selitys. Sillä voidaan kuvata myös oletusta, joka pitää vielä todentaa

(Pluralit)

# data[].attributes.body
käsite: jokin asia määritellään kielen avulla teoria: tieteellinen tapa selittää asioita viitekehys: Mistä perspektiivistä tutkimusta tarkastellaan (ohjaa tutkimusta) näkökulma: Näkökulma ohjaa tutkijan valintoja ja ”katsetta” koko tutkimusprosessin ajan. Miltä kantilta asiaa katsotaan.

(Verna H, Fortun NH, Rasmus K, Anniina T)

# data[].attributes.body
Käsite: määritelmä ilmiölle, asialle, tapahtumalle, termille. Yleensä tiedeyhteisön sopima

esim. pedagogiikka: suunnitelmallista, tavoitteellista opetukseen ja ohjaukseen pyrkivää vuorovaikutusta ja toimintaa (Havu-Nuutinen, ym.)

Teoria: linssi, jonka läpi lähestyä ilmiötä, tapahtumaa jne. Voi olla myös hypoteesi, joka vaatii testaamista

Viitekehys: Tiivistetty raami, joka määrittää tarkempaa näkökulmaa, lähestymistapaa, aineiston rakentamista…

"Tässä tutkimuksessa kriisin kohtaaminen ja sen käsittely alkuopetusikäisten lasten kanssa on otettu tarkasteluun pedagogisena toimintana." (Havu-Nuutinen, ym.)

Näkökulma: määrittää ilmiön tms. tarkastelun kontekstia, suuntausta, jne

(Riikka, Viivi ja Viivi)

# data[].attributes.body
esim. traumaattinen tilanne ja pedagoginen toiminta

(Jenni, Ulrika, Bertta)

# data[].attributes.body
Traumaattinen tilanne voi olla

mikä tahansa yksilön tai yhteisön kokema

uhkaava tilanne, joka saa aikaan epätavallisen voimakkaita ja normaalia elämää häiritseviä reaktioita.

# data[].attributes.headline
Käsitteitä (Lasten osallistuminen, toimijuus ja koulu)

# data[].attributes.subject
Käsitteitä (Lasten osallistuminen, toimijuus ja koulu)

# data[].attributes.body
Mitä käsitteitä ja käsitteen määrittelyjä löydätte?

"Lasten toimijuudessa on kyse voimavaroista, joita lapsilla on hallussaan ja käytössä erilaisissa tilanteissa ja siitä, miten lapset näitä voimavaroja käyttävät (Lehtinen 2000)."

sukupolvi

Millaista aiempaa tutkimusta on esitelty?

Tutkimusta lasten toimijuudesta (Lee 1998, Lehtinen 2000 & Williams ym. 1999).

Tuleeko teoriaosassa esille jokin teoreettinen näkökulma tutkimukseen?

Artikkelin tutkimusosa nojaa lasten toimijuuden ja osallistumisen käsitteisiin

Mitä muuta artikkelin teoriaosa mahdollisesti sitältää?

Ilmenee sukupolvien välisten suhteiden merkityksellisyys.

Tarkastelkaa myös artikkelin pohdintaosuutta:

miten aiempi tutkimus tulee pohdinnassa näkyviin?

Pohdinnassa palataan toimijuutta koskeviin tutkimuksiin.

Pohdinnassa Kiili viittaa myös itsekehittelemäänsä käsitteeseen "lastenosallistumisen mahdollisuusrakenne".

löytyykö esim. yhteyksiä teoriaosassa esiteltyihin teorioihin tai käsitteisiin?

toimijuuteen löytyy

(Sini, Milla, Inka, Joona, Jesse, Lauri, Matvei)

# data[].attributes.body
Käsitteet:

-        toimijuus: ”käsite ei ole ongelmaton” ”liitetään kypsyyteen ja kyvykkyyteen” ”Toimijuus koulussa liittyy sosiaalisiin suhteisiin”

-        lasten osallistumisen tarkoituksena on luontevasti liittää lapset osaksi kansalaiskasvatusta ja harjoittaa taitoja, joita tarvitaan yhteiskunnasamme toimimiseen.

-        sukupolvisuhteet: Aikuisuus ja lapsuus sitovat sukupolvet vastavuoroisiin riippuvuussuhteisiin, ne määrittävät toinen toistaan ja ovat siinä suhteessa toisilleen välttämättömiä; ilman toista ei ole toistakaan.

-        Yhteiskuntatieteellinen näkökulma: ”tarkastelee lasten oikeuksia ja asemaa”

Millaista aiempaa tutkimusta on esitetty?

-        Suutarinen ym. 2001: suomalaiset oppilaat erittäin vähän mukana koulun päätöksenteossa tai oppilaskuntatoiminnassa

-        YK:n lapsen oikeuksien komitea 2000: kritisoinut alakoululaisten vähäisiä osallistumismahdollisuuksia

-        erilaisia käsitteitä ja teoriaa aiemmista tutkimuksista

-        Lallukka 2003: Lapset (6-12v) haluaisivat olla muuta kuin lapsi. esim lapsiparlamentissa mukana olleet ottavat etäisyyttä lapseen, sillä he kokevat enemmän sosiaalisia ja kulttuurisia voimavaroja kuin lapsilla

Corsaro, W. A. 1997. The Sociology of childhood. Avaa sitä miksi lapsia erotetaan päätöksen teosta. Liian aikainen aikuistuminen, aikuisten huolet liian isoja lapsille sekä se, että lapsien integroiminen päätöksen tekoo vaatisi vaivaa.

(Verna H, Fortun NH, Rasmus K, Anniina T)

# data[].attributes.body
käsite

kielellinen määritelmä abstraktille idealle, johon sisältyy erilaisia merkitysrakenteita, jotka riippuvat käyttötilanteesta ja -yhteydestä

jakautuu ylä- ja alakäsitteisiin

esim. rasismi

teoria

tieteellinen tai abstrakti selitys tai selitysjärjestelmä tai oletus, otaksunta tai hypoteesi, jota ei vielä ole todistettu

viitekehys

tietty näkökulma, jolla asiaa lähestytään, usein teorian kanssa käsikädessä määritelty jäsennys, joka rajaa olennaisesti tutkimusta

näkökulma

teoriaa laajempi/yleisempi tapa aiheen lähestymiseen, niin, että siihen sisältyy jokin tietty asian tai kysymyksenasettelun painotus ja sitä tarkastellaan tietystä tulokulmasta

Aino ja Elwiira