# data[].attributes.body
1- חשוב העלאת ידע קודם לפני למידה עצמה ולפני נתינת משימה
2- לכל ילד יש הקשרון שלו החוכמה למצוא
3- הילד הוא מקור הידע ולא המורה , המורה הוא רק המנחה לילד המחונן
4- יש להשתמש בשאילות מסד גבוה
5- התאמת משימות לקצב הילד המחונן
רולא יונס

# data[].attributes.body
1. על המורה להקפיד על הקנייה מפורשת של מיומנויות לצד הקניה של כל יחידת תוכן.
2. מעורבות הלומד, באמצעות שאלות מסדר חשיבה גבוה, הסקת מסקנות ויצירת הכללות מביאים את התלמיד להבניית ידע.
למרות שיש נטיה לחשוב שתלמידים מחוננים אינם זקוקים לתובנות אלו, הם זקוקים לכך מאוד!
חגית אוחנה

# data[].attributes.body
1) התכנים המעוררים תלמידים ללמידה שדורשת חשיבה מסדר גבוה והתכנים אלו יבואו לידי ביטוי בלמידה של תחומים שונים ובלמידה בין תחומית.
2) התלמידים המחוננים והמצטיינים זקוקים לפעיליות ולמשימות המותאמות לקצב הלמידה שלהם ולצורך שלהם בהתמודדות עם אתגרים מורכבים ועל המורה להציג הידע לתלמידים בצורה נכונה.
3) שימוש בשאלות פוריות כאסטרטגיה מכוונת משפרת את החשיבה שלהם ומספקת את האמצעים לחקירה.
לטיפה אגבאריה
3)

# data[].attributes.body
דווקא תלמידים בעלי הישגים נמוכים מפיקים תועלת רבה ידע מטה אסטרטגי ומפתחים יכולות מטה קטגניטיביות.
חשוב לאפשר לכל תלמיד אפשרות לבנות ידע הן בתהליכים פנימיים והן באינטראקציות חיצוניות וגם לתת כלים ולהקנות שפה מטה קוגניטיבית שתוביל ללמידה משמעותית.
חנה טיירי

# data[].attributes.body
מקריאת הנושאים שעלו במסמך עלו מספר תובנות :
1. חשוב מאוד ללמד בצורה שמפתחת את החשיבה בכל מקצועות הלימוד.
2. אסטרטגיות למידה מקדמות את כל תלמידי הכיתה.
3. חשוב מאוד לבסס את הלמידה על העלאת ידע קודם של התלמיד/קישור לידע קודם במידה ואנו רוצים שהלמידה תהיה משמעותית.
4. מקור הידע נמצא בידי התלמיד ולא ביד המורה, עלינו המורים מוטלת האחריות לפתח לומד עצמאי אשר לומד בעזרת מקורות מידע תוך כדי אינטראקציה עם הסובבים אותו.
אילנה זנאתי

# data[].attributes.body
1. מסמך זה צריך להילמד בכל הסמינרים להוראת מורים.  אנחנו שוכחים נתח גדול מתלמידינו- אותם ילדים מחוננים ואו מאד חכמים שהופכים לעצלים בגלל שלנו המורים אין הרבה פעמים את הידע והכלים הנכונים לאיך ללמד את אותו הילד, איך להעלות לו את המוטיבציה, איך לגרום לו ללמוד....
2. מכירים את הילד ששואל שאלה-מקבל תשובה- בעקבו התשובה שואל עד שאלה- מקבל תשובה... עד שהמורה מתעייף ונוזף בילד - כנראה שמדובר בילד מחונן שזו דרכו ללמוד, לחקור, לעשות סדר במחשבותיו. רייצ'ל וולף

# data[].attributes.body
"המורים הכי טובים הם אלו שמראים לך לאן להסתכל אך לא אומרים לך מה לראות" אלכסנדרה ק' טרנפור
"לכל הילדים יש כישרון, מה שחשוב זה לגלותו" צארלי צ'פלין
מורה בעל מודעות לעולמו הדידקטי, לסגנונות הלמידה של תלמידיו ולהשפעת סביבת הלמידה, יוכל להנחיל למידה משמעותית שתאפשר לכל תלמיד להצליח, להרגיש רלוונטי. קיום "עשרת הדברות"  שהן עקרונות מנחים להוראה בכתה הטרוגנית, הם בסיס לפיתוח מענים מגוונים בראיית השונויות (האינטלגנציות) בכיתה. אסטרטגיות החשיבה הן כלים שאמורים להינתן לתלמידים לאורך כל שנות למידתם. יש לדאוג לטפחם, לתת להם "במה" , להקדיש להם זמן במהלך השיעורים , והם אמורים להיות נחלתם של הכלל. הם אמורים להיות  נוכחים בכל שיעור ונחלת כלל המורים. "הטבעתם" תתרום לכולם ומכאן התפתחו ביתר קלות תהליכי חשיבה. קריאת המאמר מצליחה להאיר ולדייק את דרכי ההוראה הנכונים, ובדגש לכלל התלמידים בכיתה.
ענת להב

# data[].attributes.body
בעקבות הקריאה על הבניית ידע, תהליכי חשיבה ומהות הידע, עלו לי כמה תובנות הנוגעות באופן ישיר לידע וללמידה בכלל.
ראשית, התחזקה אצלי המחשבה עד כמה חשוב להחדיר במחשבותינו המורים שאנו צריכים ללמד ולהקנות מיומנויות ולא נושא. הנושא הוא לא העיקר, אלא המיומנות.
שנית, הבניית ידע תלויה מאוד במעורבות של הלומד ובחלק הפעיל בו הוא לוקח בלמידה. ולמה? יש הבדל גדול בין ללמד את הילד מידע כל שהוא, לבין לתת לו להגיע בעצמו לתובנות ולהכללות. הדברים שנזמן לו במהלך הלמידה צריכים לעודד את הלומד לחשיבה מסדר גבוה ולבנות בעצמו מסקנות מתוך ההתנסות שלו.
בנוסף, הרבה פעמים נוטים לחשוב שאם הם מחוננים, אז הם יצליחו להתמודד עם השאלות ואפשר לוותר על ההנחיה והתיווך. תובנה זו מאוד מתקשרת לנקודה הקודמת- על מנת שהילד יוכל לבנות את הידע בצורה נכונה, מדויקת ושיוכל ללמוד ממנה, אנו צריכים להיות שם כדי לסייע ולכוון בבנייה. הילד יכול להגיע לתוצאה שהיא לא תמיד מדויקת ונכונה, ואיתה הוא ממשיך הלאה. ולכן, אין לנו לצאת מנקודת הנחה שהם ילמדו לבד ולא צריכים אותנו, להיפך על מנת שהם יהיו יבנו את הידע בצורה טובה, עלינו למקד בהתאם.

אבישג בן שושן

# data[].attributes.body
1. חשוב לקחת בחשבון בתכנון ההוראה את אסטרטגיות החשיבה שיש להקנות לתלמידים.
2.   הבנת הדרך שבה הידע נוצר ומתפתח היא חלק חשוב בפיתוח כישורי החשיבה של התלמידים. מכאן שבחשיבה על פיתוח פעילויות לימוד ועיצובם של יעדי לימוד, חשוב לשים דגש לא רק על "מה יודעים , " אלא גם על "איך יודעים "

# data[].attributes.headline
תובנות / מחשבה 

# data[].attributes.subject
תובנות / מחשבה 

# data[].attributes.body
להפוך את פיתוח החשיבה למטרת הוראה מודעת ומפורשת כחלק מהוראת התכנים של מקצועות הלימוד.
לסייע בהדגשת פיתוחן של רמות חשיבה גבוהות בתהליך ההוראה והלמידה
לסייע למורה לתכנן באופן מסודר ושיטתי את פיתוח החשיבה של התלמידים במשולב עם הוראת תוכני הלימוד . כתוצאה מכך יוכל המורה להעמיק את ההוראה והלמידה בתחומי הדעת השונים .

אמל גהיים

# data[].attributes.body
תוך כדי קריאה התחדדו לי התובנות הבאות:
*דרך ההוראה המומלצת היא עסוק באותם תכנים הנלמדים ממילא, אבל בשיטות הוראה המדגישות הבניית ידע ולא העברת מידע. במקום לעסוק  בתכנים ברמות קוגנטיביות נמוכות הדורשות שינון , מומלץ לעסוק בתכנים אלה בקוגנטיביות גבוהות הדורשות הפעלה של אסטרטגיות חשיבה מסדר גבוה.
*יש לשאוף לטפח בתלמידים מודעות לאופיו הלא ודאי והמתפתח של הידע, הבנה של הדכים בהם נוצר ומשתנה, רגישות לקיומן של נקודות מבט שונות ופתיחות ללמידה של מושגים חדשים ומורכבים.
*רצוי ליצור לתלמידים הזדמנויות רבות לעסוק בבניה פעילה של הידע וע"י כך להיחשף לאופיו המורכב והמובנה.
*תהליך יצירת ידע הוא תהליך אינטרקטיבי הדורש מהתלמיד לחבר בין ידע ישן לחדש להעריך חלופות וליצור פרשנויות.
*אסטרטגיית החשיבה מוקדשת לפיתוח היכולת של התלמיד להצדיק ולהעריך את הידע שברשותו ואת מקורות המידע שנעזר בהם.

לבנה יצחק

# data[].attributes.body
הוראה מפתחת חשיבה יוצרת למידה משמעותית שמוטמעת לאורך זמן, דורשת למידה מובנית מתוך הקשר, התמקדות בחשיבה מסדר גבוה ופחות העברת מידע ושינון. חשוב לטפח בתלמידים את המודעות שידע הוא דינמי, מתפתח ויש בו אי-ודאות. כדי ליצור ידע יש ליצור קשרים בין מושגים. חשוב ליצור מציאות בה התלמיד הוא מקור הידע. חשוב לפתח חשיבה ביקורתית ןהצדקת ידע בעזרת נימוקים והוכחות. תהליכי חשיבה מורכבים ומבוססים על אסטרטגיות חשיבה ויש להבחין בין השניים. 'חשיבה על חשיבה' מתייחסת לידע של האדם על החשיבה שלו והיא חשובה מאד לקידום חשיבה מסדר גבוה ולקידום תהליכי למידה. היא מבוססת על: ידע בנושא אסטרטגיות חשיבה, על שימוש בשפת חשיבה, יכולת להעביר תובנות מהקשר מסוים ליישום בהקשר אחר.

עדינה וייס

# data[].attributes.body
חשוב לא לדלג על השלבים של הבניית הידע מן הבסיס, כדי לפתח מודעות לשלבים אלו. אחד האתגרים של המחוננים הוא ההבנה המהירה, ללא הקצאת זמן וקשב לתהליכים. המורה יכולה לספק הזדמנות למיקוד והעלאה למודעות של שלבים אלו.

# data[].attributes.body
בבית הספר למדנו לדבר בשפה המקצועית, אנחנו משתמשים הרבה יותר במושגים של אסטרטגיות, תהליכי חשיבה, הבניית ידע וכו,
אנחנו לומדים לזהות את האסטרטגיות השונות אותם אנחנו מקנים או שבהם אנחנו משתמשים. אך רק עכשיו התחדד לי העניין שצריך גם להבין את המחשבה. צריך ללמוד לעשות סדר במחשבות על מנת להתפתח ולהתקדם.

שרה שיוביץ

# data[].attributes.body
1. לאסטרטגיות החשיבה מאפיינים כליים משותפים אך הן גם באות לידי ביטוי באופן שונה בכל תחום/ מקצוע.
2. אופן הצגת הידע לתלמידים ע"י המורה (כמו שאלות פתוחות) מאפשר להם להתמודד עם אסטרטגיית חשיבה מסדר גבוה. יצירת הידע - לא בידיו של המורה אלא באחריות התלמיד והוא זה שיוצר את ההקשרים. כלומר: התלמיד כמרכזי ביצירת הידע ולוקח אחריות על הלמידה.
3. ההגדרות, לאורך המסמך, עשו לי קצת סדר בין כל המושגים. (דורש קריאה נוספת...)
יעל רוטברגר.

# data[].attributes.body
במשך השקופיות מושם הדגש אצל המחוננים על נושא החשיבה הגבוהה. אולם לפחות חשוב לי להדגיש לעצמי, כי גם המחוננים זקוקים לעבור דרך השלבים הראשונים של קניית הידע, אך לרוב שלבים אלו מתרחשים אצלם במהירות גדולה יותר ובצורך מועט של תיווך ויצירת מוטיבציה.

שלומי מימון