# data[].attributes.body
Letošnja šmarnična zgodba nosi naslov Svetniki so bili čisto (ne)navadni ljudje. Prisluhnili bomo 30 in 1 zgodbi oz. pogovorom med otroki in malim angelom Serafinom. Skupaj (nam) odkrivajo svetniške like - poznane in manj poznane.

"Svetniki v resnici niso bili nič posebnega. Bili so čisto običajni ljudje. Vendar so se od drugih razlikovali po globoki veri v nebeškega Očeta. Bili so njegovi prijatelji, se veliko pogovarjali z njim in tudi trpljenje sprejemali kot Božjo voljo, ki je nekaj dobrega."

# data[].attributes.headline
Svetniki so bili čisto (ne)navadni ljudje - 31. dan

# data[].attributes.subject
Svetniki so bili čisto (ne)navadni ljudje - 31. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
31. dan: Svetniki so bili čisto (ne)navadni ljudje

# data[].attributes.headline
Pesnik, ki je pisal najlepše slavospeve - 27. dan

# data[].attributes.subject
Pesnik, ki je pisal najlepše slavospeve - 27. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
27. dan: Pesnik, ki je pisal najlepše slavospeve

# data[].attributes.body
https://youtu.be/-Iq4THRdTqg

# data[].attributes.headline
Bog je lahko moder namesto župnika - 23. dan

# data[].attributes.subject
Bog je lahko moder namesto župnika - 23. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
23. dan: Bog je lahko moder namesto župnika

# data[].attributes.headline
Slikar, čigar čopič je vodil Bog - 15. dan

# data[].attributes.subject
Slikar, čigar čopič je vodil Bog - 15. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
15. dan: Slikar, čigar čopič je vodil Bog

# data[].attributes.headline
Samotarji niso osamljeni ljudje - 13. dan

# data[].attributes.subject
Samotarji niso osamljeni ljudje - 13. dan

# data[].attributes.body
https://youtu.be/2eMJXWwEliw
Če povezava še vedno ne deluje, obiščite spodnjo povezavo in poiščite 13. dan.

*Se opravičujemo za tehnične težave.

# data[].attributes.headline
Očetovski zgled je nepogrešljiv - 12. dan

# data[].attributes.subject
Očetovski zgled je nepogrešljiv - 12. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
12. dan: Očetovski zgled je nepogrešljiv

# data[].attributes.headline
Mati nikoli ne preneha biti mati - 11. dan

# data[].attributes.subject
Mati nikoli ne preneha biti mati - 11. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
11. dan: Mati nikoli ne preneha biti mati

# data[].attributes.headline
Sveta učiteljica in vzgojiteljica - 9. dan

# data[].attributes.subject
Sveta učiteljica in vzgojiteljica - 9. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
9. dan: Sveta učiteljica in vzgojiteljica

# data[].attributes.body
Pri spoznavanju svetnikov in izpolnjevanju dnevnih izzivov vam je lahko v pomoč tudi šmarnična aplikacija.
Ko ustvarite račun (lahko povežete z gmailom) in se prijavite, lahko vsak dan odprete okence, pod katerim se skriva nova šmarnična zgodba in kratek izziv.
Povabljeni, da ga po branju šmarnic in molitvi ob Marijinem oltarčku skupaj s svojo družino rešite, nato pa tedensko pošiljate svojemu katehetu, ob koncu meseca pa na naslov: sku@rkc.si. Med uspešno opravljenimi izzivi bomo izžrebali deset knjižnih nagrad.

# data[].attributes.headline
Vsak revež ne pride zlahka v nebesa - 7. dan

# data[].attributes.subject
Vsak revež ne pride zlahka v nebesa - 7. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
7. dan: Vsak revež ne pride zlahka v nebesa

# data[].attributes.headline
Dobri kralj in ljubeča kraljica - 6. dan

# data[].attributes.subject
Dobri kralj in ljubeča kraljica - 6. dan

# data[].attributes.headline
Svetniki niso želeli postati svetniki - 5. dan

# data[].attributes.subject
Svetniki niso želeli postati svetniki - 5. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
5. dan: Svetniki niso želeli postati svetniki

# data[].attributes.headline
Papeži in škofje so lahko sveti - 4. dan

# data[].attributes.subject
Papeži in škofje so lahko sveti - 4. dan

# data[].attributes.headline
Bog želi, da vsak človek postane svetnik - 3. dan

# data[].attributes.subject
Bog želi, da vsak človek postane svetnik - 3. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
3.dan: Bog želi, da vsak človek postane svetnik

# data[].attributes.headline
Ni treba biti kot sveti Jožef, da si svetnik - 1. dan

# data[].attributes.subject
Ni treba biti kot sveti Jožef, da si svetnik - 1. dan

# data[].attributes.attachment_link.title
1.dan: Ni treba biti kot sv. Jožef, da si svetnik

# data[].attributes.body
Prijazno povabljeni, da se pogovoru angela Serafina z otroki pridružite tudi vi. Pogumno stopite na pot. Pa ne na kakršno koli - na tisto, po kateri nas Marijo vodi k Jezusu.

# data[].attributes.body
So majska ljudska pobožnost Mariji v čast.
Ime pobožnosti izvira iz imena cvetic, ki maja najlepše cvetijo in so jih prinašali k Mariji.
Več o zgodovini šmarnic si lahko preberite v spodnjem članku.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šmarnice - ljudska pobožnost Mariji v čast, vsak maj privabi številne vernike

Začetki šmarnične pobožnosti gotovo segajo že pred leto 1815, ko je papež Pij VII. pobožnost meseca maja potrdil in obdaril z odpustki. S pobožnostjo, ki so jo poimenovali Marijin mesec, so začeli v Rimu, od koder se je hitro razširila po vsej Italiji, Nemčiji in Franciji. V Nemčiji je nadomestila praznovanje ob poganskem "majskem drevesu" (Maibaum). Tudi v Sloveniji so jo z veseljem sprejeli. Prve šmarnice so imeli v ljubljanskem semenišču na pobudo četrtoletnika Jerneja Lenčka leta 1851. Za šmarnično branje so imeli prevod iz francoščine Mesec Marije. Majska ljudska pobožnost v čast Mariji je dobila ime šmarnice po naslovu šmarnic Janeza Volčiča iz leta 1855. Branje je imelo preprost naslov Šmarnice Marii naši Materi darovane.

Ime pobožnosti tako izvira iz imena cvetic, ki maja najlepše cvetijo in so jih prinašali k Mariji, po nekaterih virih pa bi lahko bilo povezano tudi z Marijinima praznikoma, ki so ju ponekod imenovali tudi veliki in mali šmaren. Šmarnice so Slovenci hitro vzeli za svoje in se zbirali ob Mariji, še preden je bilo leta 1855 napisano prvo šmarnično branje. Bogoslovec Davorin Trstenjak je iz francoščine leta 1842 priredil molitvenik Mesec Marije. V knjigi je bilo 31 premišljevanj in na koncu še opis nekaterih Marijinih božjih poti. Trstenjakov namen je bil navdušiti Slovence za novo pobožnost. Knjižica je bila kmalu razprodana in je bila leta 1856 ponatisnjena. Istega leta so začeli z redno dnevno šmarnično pobožnostjo v ljubljanski stolnici. List Zgodnja Danica je pobožnost natančno popisal. Tudi v mariborski stolnici so hitro potem, ko je bl. škof Slomšek prenesel sedež škofije v Maribor, začeli majsko Marijino pobožnost.

Razcvet šmarnic
Šmarnična pobožnost se je začela hitro širiti. Ljudje se niso zbirali samo v cerkvah, ampak tudi po vaških kapelah. Ponekod so postavili šmarnične oltarčke tudi po domačih hišah. Kjer niso imeli vaških kapel, so sezidali nove, posvečene Mariji. Najbolj znan primer je v župniji sv. Petra pri Mariboru. Tam je že leta 1854 takratni župnik Marko Glaser goreče priporočal šmarnično pobožnost. Ker je bilo ljudem iz bolj oddaljenih krajev težko vsak dan prihajati v cerkev, so že naslednje leto sezidali po vaseh devet Marijinih kapelic, kjer so imeli sami vsak večer šmarnice. Zadnji majski dan so se zbrali ob kapelicah v večjem številu in v procesiji odšli k sklepni pobožnosti v župnijsko cerkev. Šmarnična pobožnost se je ohranila do današnjih dni. Ljudje so obhajali šmarnice tudi v času komunističnega totalitarizma, kljub nasilju in grožnjam.

"Spet kliče nas venčani maj"
Z razmahom šmarnične pobožnosti se je pokazala potreba po šmarničnem branju in primernih pesmih. Prav v času razširjanja majske pobožnosti je slovensko slovstvo dobilo največ nabožnih pesmi. Res niso bile vse umetniške, a so s primerno melodijo vernikom segle globoko v srce. Pesmi so začeli zbirati v zbirke in jih izdajati v obliki pesmaric. Prvo takšno zbirko je izdal duhovnik Blaž Potočnik leta 1827. Zaradi velikega zanimanja so jo morali trikrat ponatisniti.

Podoben ustvarjalni zagon je bil viden tudi na področju besedil, ki so jih brali vsak dan. Nemogoče je našteti vse šmarničarje - pisce besedil. Naj omenim le dr. Jožeta Jeršeta, ki je kar 38 let zapovrstjo pridigal šmarnično pobožnost v Ljubljani in izdal šest knjig šmarnic. Ob opisovanju Marijinega življenja in kreposti so se pisci največkrat dotaknili Marijinih božjih poti in splošnih verskih vsebin. Imamo tudi nekaj evharističnih šmarnic. Prve je leta 1927 izdal domžalski župnik France Bernik, zadnje pa je napisal p. Anton Nadrah in jih prebiramo letos. Ob njegovem besedilu so letos na voljo še tri besedila šmarnic za otroke. Kako so nastajala, pa v nadaljevanju.

# data[].attributes.attachment_link.description
Šmarnice - ljudska pobožnost Mariji v čast, vsak maj privabi številne vernike Začetki šmarnične pobožnosti gotovo segajo že pred leto 1815, ko je papež Pij VII. pobožnost meseca maja potrdil in obdaril z odpustki. S pobožnostjo, ki so jo poimenovali Marijin mesec, so začeli v Rimu, od koder se je hitro razširila po vsej Italiji, Nemčiji in Franciji.

# data[].attributes.body
Prav lepo pozdravljeni v šmarničnem kotičku za družine.
Mesec maj je Marijin mesec, ko se zbiramo okrog Marijinega oltarja, da ji povemo, kako zelo jo imamo radi.
Žal se tudi letos ne moremo zbirati v večjem številu, zato bomo potek šmarnic prestavili v naše domove.

Starši se verjetno še spominjate svojih mladih dni, ko ste z otroki vsak dan obiskali cerkev ali (še bolj pogosto) podružnično cerkev, kapelico in se zbrali okrog Marijinega oltarja, podobe in poslušali zgodbe, peli Marijine pesmi, v nadaljevanju pa se veselili ob igri na prostem.

Lani smo že izkusili en delček te slovenske pobožnosti, letos pa bi radi to še nadgradili in z vami delili lepo zgodbo.

# data[].attributes.body
Vsak večer meseca maja, ob 19:30 nas bo tej strani pozdravila ena domača družina, animator, katehet, duhovnik ...
Ob videoposnetku bomo povabljeni, da skupaj prisluhnemo večerni zgodbi, zmolimo in zapojemo kakšno pesem. Včasih pa bomo dobili tudi kakšen izziv, h kateremu bomo povabljeni.