# data[].attributes.headline
4.	Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.

# data[].attributes.subject
4.	Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.

# data[].attributes.headline
11. Prednosti genetički modificirane hrane-	Navesti prednosti 

# data[].attributes.subject
11. Prednosti genetički modificirane hrane-	Navesti prednosti 

# data[].attributes.body
1. BOLJA OTPORNOST NA ŠTETOČINE I BOLESTI
- genetski modificirani usjevi mogu proizvesti varijacije koje su otpornije na štetočine i bolesti te se s time smanjuje manjkovi i ovisnost i pesticidima
2. BRŽI RAST
-usjeve se može modificirati da brže rastu kako bi se mogli obraditi i ubrati u područjima koja imaju kraća klimatska razdoblja povoljna za rast

# data[].attributes.headline
8.	Nedostaci genetički modificirane hrane-	Navesti nedostatke  

# data[].attributes.subject
8.	Nedostaci genetički modificirane hrane-	Navesti nedostatke  

# data[].attributes.body
Prvi nedostatak su  neočekivane nuspojave koje se javljaju. Dijelimo ih na:
1. alergijske reakcije:
Ova vrsta reakcije je najčešća i odvija se kada  točno određeni protein(alergen) prisutan u GM usjevima stimulira imunološki odgovor. Umetanje stranih gena u  organizam ima štetne učinke na ljude i zbog mogućnosti  da umetnuti geni potječu od bakterija i virusa te bi se time povećala vjerojatnost prijenosa bolesti.

2.Proizvodnja toksina:
GMO povećava proizvodnju toksina iznad prihvatljiva razine koja je štetna za ljudski organizam. Oni mogu nastati zbog oštećenja "gena od interesa" tijekom umetanja te nemogućnosti organizma primatelja da prihvati umetnuti gen jer mu ometa metabolički put.

# data[].attributes.headline
6.	Primjena genetičkog inženjeringa u medicini-	Navesti primjenu genetičkog inženjeringa u medicini

# data[].attributes.subject
6.	Primjena genetičkog inženjeringa u medicini-	Navesti primjenu genetičkog inženjeringa u medicini

# data[].attributes.body
Ana i Kristina
Mogućnosti uporabe genetskog inženjeringa u medicini imaju veliki potencijal, primjerice tom tehnologijom mogli bi zamijeniti gene vezane uz neke teške bolesti.
Genska terapija:

Genska terapija je svaki terapijski postupak pri kojem se manipulira djelovanjem gena, a cilj je zamijeniti oštećenu ili nadomjestiti odsutnu kopiju gena, normalnom funkcionalnom kopijom.
Embrijske matične stanice:
Embrijske matične stanice su tip stanica koje pružaju najviše mogućnosti, tj. mogu se razviti u bilo koje tkivo ili tip stanice.

Proizvodnja nekih proteina primjenom genetičkog inženjerstva:
U liječenju
– hormon rasta
- interferoni i interleukini u liječenju raka
- eritropoetin u liječenju anemije --- faktor VIII za liječenje hemofilije itd.
Poč. 80-ih god. ugrađen je ljudski gen za inzulin u plazmid i ubačen u bakterijsku stanicu

# data[].attributes.headline
3.	Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja biljaka-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.

# data[].attributes.subject
3.	Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja biljaka-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.

# data[].attributes.body
Mateja i Ivan Ž.
Zlatna riža - proizvedena kako bi se nadoknadila potrebna količina vitamina A i željeza
Rajčica Flavr Savr - cilj proizvodnje je duži vijek trajanja (rajčica ostaje duže čvrsta na stabljici i pojačava joj se okus)
Kukuruz  Bacillus thuringiensis - otpornost na kukce ugrađivanjem gena za proizvodnju toksina
Bt pamuk - tvorba proteina koji je otrovan za glavne vrste insekata koje napdaju pamuk
Ready soja - otpornost na herbicid glifosat
Artic jabuka - modificiran gen koji je zadužen za tamnjenje (kod rezanja i oštećenja)

# data[].attributes.headline
12. Nedostaci genetički modificirane hrane-	Navesti nedostatke

# data[].attributes.subject
12. Nedostaci genetički modificirane hrane-	Navesti nedostatke

# data[].attributes.body
Robert Dragaš
Nepoznata dugoročna sigurnost za zdravlje okoliša i čovjeka. Moguće miješanje gena modificiranih sa nemodificiranim biljkama, te mogućnost da su određene biljke postanu otrovne za neke životinje što može dovesti do drastičnog pada populacije.
Većina GM biljaka je otporna na totalne herbicide što dovodi do njihove prekomjerne upotrebe. Herbicidi su najčešće opasni za čovjeka i njihovim prekomjernim korištenjem dolazi do narušavanja našeg zdravlja, bioraznolikost te zagađenja zemlje i podzemnih voda.
Još neke od mogućih posljedica za čovjeka su:
1:Moguće alergijske reakcije
-GM hrana  sadrži niz dodataka koji joj poboljšavaju izgled, , boju i okus. Oni su mogući alergeni. I hrana koja sadrži genetski modificirane organizme potencijalno je snažniji alergen od niza namirnica koje takve dodatke ne sadrže.
2:Mogućnost da su neke biljke toksične

# data[].attributes.headline
5.	Proizvodnja genetički modificirane hrane u svijetu-	Navesti zemlje koje su vodeće u svijetu po proizvodnji genetički modificirane hrane

# data[].attributes.subject
5.	Proizvodnja genetički modificirane hrane u svijetu-	Navesti zemlje koje su vodeće u svijetu po proizvodnji genetički modificirane hrane

# data[].attributes.body
Mihaela i Željka
Tokom 2017. godine u 24 države su uzgajane GMO biljke, od čega je 19 zemalja u razvoju i pet razvijenih industrijskih zemalja. Prema broju hektara zasijanih GMO biljkama, to su: SAD, Brazil, Argentina, Kanada, Indija, Paragvaj, Pakistan, Kina, Južna Afrika, Bolivija, Urugvaj, Australija, Filipini, Mijanmar, Sudan, Španjolska, Meksiko, Kolumbija, Vijetnam, Honduras, Čile, Portugal, Bangladeš i Kostarika, od čega su dvije zemlje članice EU (Španjolska i Portugal), u kojima je uzgajan GMO kukuruz.
U 2017. godini SAD, Brazil, Argentina, Kanada, Indija i Paragvaj su bile šest vodećih zemalja u svijetu u kojima su uzgajani GMO usjevi.
Najviše GMO uzgajane biljke su soja, kukuruz i pamuk.

# data[].attributes.headline
2.	Primjena genetički modificiranih bakterija-	Navesti bar 4 primjera primjene genetički modificiranih bakterija

# data[].attributes.subject
2.	Primjena genetički modificiranih bakterija-	Navesti bar 4 primjera primjene genetički modificiranih bakterija

# data[].attributes.body
Mihailo i Dorijan
1. Pčele - modificirane bakterije žive u crijevima pčela, crpeći lijekove koji ih štite od dva glavna uzroka odumiranja kolonije pčela (Grinje varoe i virus deformiranog krila)
2. Lijekovi - prvi primjer 1978 kad je Herbert Boyer uzeo verziju gene za ljudske inzulin i umetnuo u bakteriju Escherichia Coli kako bi proizveo sintetički "humani" inzulin.
3. Tvari - za proizvodnju enzima, aminokiselina, arome i drugih spojeva koji se koriste u proizvodnji hrane, npr. sir
4. Poljoprivreda - skupom metoda umjetnog izazivanja imuniteta zaštićuju se usjevi od različitih zaraznih bolesti

# data[].attributes.headline
9. Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja biljaka-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije. 

# data[].attributes.subject
9. Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja biljaka-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije. 

# data[].attributes.body
Anamarija i Petra

KUKURUZ
Dodani su mu geni radi otpornosti na potpune pesticide, sadrži  vitamin C i folnu kiselinu, a zbog visokog sadržaja beta-karotena njegova su zrna narančaste boje.

JAGODA
Dodani su geni za usporavanje propadanja ploda te gen protiv zaleđivanja koji je prisutan kod riba kako bi jagode bile otpornije na mraz

PAPAJA
Genski modificirana da se odupre virusu koji uništava tu biljku

KRUMPIR
Dodani su geni za otpornost na viruse i krumpirovu zlaticu

PAMUK
Dodani su geni za otpornost na kukce, tolerantnost na herbicide

RIŽA
Dodani su geni za sintezu vitamina A i željeza,  tolerantnost na herbicid glufosina

DUHAN
Dodani su geni za  tolerantnost na herbicid, smanjeni sadržaj nikotina

KARANFIL
Dodani geni za produljen vijek trajanja, boja, tolerantnost na herbicide

# data[].attributes.headline
7. Prednosti genetički modificirane hrane

# data[].attributes.subject
7. Prednosti genetički modificirane hrane

# data[].attributes.body
Magdalena i Tea
1.GM usjevi su otporniji na štetočine i bolesti, a time se smanjuje uporaba pesticida.

2. Usjevi se otporniji i na klimatske promjene, poput promjene temperature ili suše, a mogu se modificirati i tako da im se ubrza rast pa se može povećati prinos određene kulture.

3. Niža cijena GMO proizvoda

4. Duži vijek trajanja proizvoda

5. Veća nutritivna vrijednost proizvoda

6. Genetski modificirani proizvodi mogu riješiti problem gladi u svijetu

# data[].attributes.headline
1.	Tehnologija rekombinacije	Opisati tehnologiju na primjeru bakterije

# data[].attributes.subject
1.	Tehnologija rekombinacije	Opisati tehnologiju na primjeru bakterije

# data[].attributes.body
Ivan I teo
Rekombinacija je tehnologija koja se koristi u genetskom modificiraju. Proces započinje izolacijom plazmida bakterije, nakon čega se cijepa DNA s enzimom restrikcijske endonukleaze. Ugrađuje se tuđa DNA u plazmid uz pomoć ligaze koristeći viruse i fage kao vektore, nakon čega se ugrađuje rekombinirana DNA u stanicu te se te bakterije uzgoje. Tako nastaje slijed nukleinske kiseline koji uopće ne postoji u prirodi.

# data[].attributes.body
3. Smanjena hranjiva vrijednost - zbog fokusa na dugovječnost i veličinu, smanjuje se broj hranjivih tvari, pogotovo zbog manjeg broja antioksidansa koje biljke proizvode kada su modificirane da budu otpornije na nametnike.
4. Smanjena biorazličitost - GM biljke ometaju druge biljke svojim brzim razmnožavanjem, što dovodi do smrti nemodificiranih biljaka.
5. Puštanje toksina u tlo - toksini za suzbijanje nametnika puštaju se u tlo i ubijaju bakterije potrebne za normalan rast biljaka. (npr. Bacillus Thuringensis kukuruz)

Fran Kovačević i Vilim Vlašić

# data[].attributes.body
1. Tehnologija rekombinacije Opisati tehnologiju na primjeru bakterije
1. Tehnologija rekombinacije Opisati tehnologiju na primjeru bakterije
Ivan I teo
Rekombinacija je proces u kojem u potomstvu nastaju kombinacije gena drugačijih od roditelja. Na primjer
2. Primjena genetički modificiranih bakterija- Navesti bar 4 primjera primjene genetički modificiranih bakterija
2. Primjena genetički modificiranih bakterija- Navesti bar 4 primjera primjene genetički modificiranih bakterija
Mihailo i Dorijan

4. Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja- Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.
4. Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja- Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.
5. Proizvodnja genetički modificirane hrane u svijetu- Navesti zemlje koje su vodeće u svijetu po proizvodnji genetički modificirane hrane
Mihaela i Željka
5. Proizvodnja genetički modificirane hrane u svijetu- Navesti zemlje koje su vodeće u svijetu po proizvodnji genetički modificirane hrane

# data[].attributes.headline
4. Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja - Lea i Chiara

# data[].attributes.subject
4. Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja - Lea i Chiara

# data[].attributes.body
Svinje - znanstvenici su ih stvorili kako bi proizveli spermu sa svojstvima poput otpornosti na bolesti i veće kvalitete mesa. Proces bi mogao pomoći poljoprivrednicima da uzgajaju zdravije i produktivnije životinje koristeći manje resursa kao što su hrana, lijekovi i voda.
Losos - ima gen koji mu omogućava da raste dva do tri puta brže nego konvencionalni i koristi 20 do 25 posto manje hrane pa bi bio i jeftiniji za prodaju.
"Superpsi" - imaju više mišića i očekuje se da će trčati bolje i snažnije, što je dobro za lov te policijske (vojne) namjene.
Pilići - povećana mišića masa zbog dobivanja više mesnih proizvoda i oni ne prenose viruse.
Goveda - povećana mišića masa zbog dobivanja više mesnih i mliječnih proizvoda.
Štakori - zbog izdržljivosti i kako bi se na njima izvodili pokusi npr. utjecaja GMO hrane na organizam.

# data[].attributes.body
1. Tehnologija rekombinacije Opisati tehnologiju na primjeru bakterije
1.	Tehnologija rekombinacije	Opisati tehnologiju na primjeru bakterije
Ivan I teo
Rekombinacija je proces u kojem u potomstvu nastaju kombinacije gena drugačijih od roditelja. Na primjer
2. Primjena genetički modificiranih bakterija- Navesti bar 4 primjera primjene genetički modificiranih bakterija
2.	Primjena genetički modificiranih bakterija-	Navesti bar 4 primjera primjene genetički modificiranih bakterija
Mihailo i Dorijan

4. Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja- Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.
4.	Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.
5. Proizvodnja genetički modificirane hrane u svijetu- Navesti zemlje koje su vodeće u svijetu po proizvodnji genetički modificirane hrane
5.	Proizvodnja genetički modificirane hrane u svijetu-	Navesti zemlje koje su vodeće u svijetu po proizvodnji genetički modificirane hrane

# data[].attributes.body
O organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije.

# data[].attributes.headline
10.	Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije. Lovro i Josip

# data[].attributes.subject
10.	Primjena genetičkog inženjeringa kod uzgoja životinja-	Navesti 6 GMO organizama i opisati koji je razlog genetičke rekombinacije. Lovro i Josip

# data[].attributes.body
SVINJA:
Dodani su joj geni za povećavanje mišićne mase što rezultira više mesnih proizvoda. Dodani su geni kao upotreba za kućnog ljubimca.

KOZA:
Koristi se u biomedicinskim istraživanjima (mijenjanjem DNA ili dodavanjem gena genomu, DNA životinje proizvodi proteine koji se koriste prilikom liječenja
pr.: lijek ATryn se dobiva iz mlijeka GM koza)

PAS:
Genetski se modificiraju kako bi se prenijeli rijetki i zanimljivi geni u novu vrstu

MIŠ:
Dodani su im geni za otpornost te se učestalo koriste u istraživanju kao životinjski modeli za ljudske bolesti te se isto tako koriste za istraživanje raznih gena.

LOSOS:
Upotrijebljen gen za hormon rasta atlantskog lososa. Dodani geni za povećanje mišićne mase zbog kvalitete mesa.

KOMARCI:
Dodani su im geni kako bi nastalo manje te pritom slabije potomstvo. Takva metoda ima veliki potencijal u borbi sa bolestima koje se prenose putem komaraca (krvi).