# data[].attributes.headline
טביעת רגל פחמנית

# data[].attributes.subject
טביעת רגל פחמנית

# data[].attributes.body
אבוקדו הוא פרי אופנתי ואהוב במיוחד, אז למה כמה מסעדות נחשבות הוציאו אותו מהתפריט שלהן? בגלל הסביבה. לוסי איוב מסבירה למה נטפלים דווקא לירוק הקטן והחמוד הזה

#הכל_סביבה Lucy Ayoub לוסי איוב

# data[].attributes.attachment_link.title
הכל סביבה: טביעת הרגל של האבוקדו

# data[].attributes.headline
טביעת רגל פחמנית 

# data[].attributes.subject
טביעת רגל פחמנית 

# data[].attributes.body
טביעת רגל פחמנית מוגדרת כסך של פליטות גזי חממה שנפלטים ממוצר, ארגון, אדם, מדינה או אירוע. טביעת הרגל היא סך כל הפלטות הגורמות להתחממות עולמית

# data[].attributes.headline
טביעת רגל מימית

# data[].attributes.subject
טביעת רגל מימית

# data[].attributes.body
טביעת רגל מימית היא מדד המבקש לכמת ולמדוד את כמות המים הנדרשת לייצור, במקרה זה מזון. עם זאת, לכל מוצר שהוא (ולא רק למזון (יש טביעת רגל מימית המודדת את כמות המים שנדרשה לייצורו )בייצורו במפעל, במהלך השינוע וכיו"ב(.

# data[].attributes.body
לבחור שני מוצרי מזון שאתם מרבים לאכול ולבצע הערכה של טביעת הרגל האקולוגית שלהם (אחד עם נמוכה ושני עם גבוהה)
איך נעריך?
נכתוב את כל המשאבים המושקעים בהם (מחסן התיבות שמספרתי במספרים 1-12 יוכל לעזור לכם). לסכם ולתת הערכה (שימו לב - תלוי מאוד מהיכן הם מגיעים, חפשו על האריזות).
וכרגיל - בתיבה משלכם, עם השם שלכם.

# data[].attributes.headline
 10. שימוש באנטיביוטיקה 

# data[].attributes.subject
 10. שימוש באנטיביוטיקה 

# data[].attributes.body
כ-%40 מהאנטיביוטיקה בעולם משמשת בחקלאות בעלי החיים. האנטיביוטיקה מזרזת את גדילתם של בעלי החיים בתעשייה זו, וניתנת להם כתרופה מונעת או בעת התפרצות מחלה. השימוש האינטנסיבי בה מייצר זני חיידקים חדשים ועמידים, ואלה יכולים לגורם לתחלואה בקרב בני אדם.

# data[].attributes.headline
 9. אנרגיה להובלה 

# data[].attributes.subject
 9. אנרגיה להובלה 

# data[].attributes.body
תוצרת חקלאית מגיעה כיום לכל נקודה בכדור הארץ. שינוע זה - באמצעות כלי תחבורה יבשתיים, ימיים או אוויריים - דורש שימוש נרחב באנרגיה, התורמת לפליטות גזי חממה

# data[].attributes.headline
 8. אנרגיה לקירור או לחימום 

# data[].attributes.subject
 8. אנרגיה לקירור או לחימום 

# data[].attributes.body
תוצרת חקלאית שלא בעונתה נשמרת זמן רב באחסון בטמפרטורות קבועות כדי לאפשר את מכירתה לאורך כל השנה. שימוש נרחב באנרגיה לחימום או לקירור תורם לפליטות גזי חממה.

# data[].attributes.headline
7. ייצור אריזות לתוצרת  

# data[].attributes.subject
7. ייצור אריזות לתוצרת  

# data[].attributes.body
רוב רובו של המזון שלנו כיום נמכר באריזות שונות. גם לשלב ייצור האריזות יש השלכות סביבתיות: שימוש בחומרי גלם רבים (קרטון - מעצים, פלסטיק/ניילון - מנפט) לצורך ייצורן במפעלים הצורכים אנרגיה רבה. האריזות מסיימות את חייהם בתוך זמן קצר ומועברות לאשפה. הטמנת אשפה אף היא תורמת לזיהום קרקע, אוויר ומים, ובאה על חשבון השטחים הפתוחים.

# data[].attributes.headline
5. פליטות גזי חממה מבקר  

# data[].attributes.subject
5. פליטות גזי חממה מבקר  

# data[].attributes.body
בעלי חיים מעלי גירה (פרות וכבשים) מייצרים ופולטים 41 גזי מתאן בתהליך עיכול המזון. לפליטות אלו תרומה משמעותית לפליטות גזי החממה, שכן קילוגרם של גז מתאן גורם לנזק אקלימי גדול פי 25 מכמות זהה של פחמן דו-חמצני.

# data[].attributes.headline
11. זיהום מקורות המים

# data[].attributes.subject
11. זיהום מקורות המים

# data[].attributes.body
בדומה לזיהום הקרקע, חומרי ההדברה והתשטיפים (שמקורם בלולים וברפתות ומכילים כמויות גדולות של הפרשות בעלי חיים) מחלחלים למי התהום, מגיעים לנחלים ומזהמים את מקורות המים המתוקים. על פני כדור הארץ יש כמות סופית של מים מתוקים (אמנם ניתן להתפיל מי ים, אך זהו תהליך יקר, מזהם ובזבזני מבחינת השקעת האנרגיה הכרוכה בו), וזיהום מקורות אלו מחריף את בעיית המחסור במים לאוכלוסייה הולכת וגדלה.

# data[].attributes.headline
 4. פגיעה בפוריות הקרקע 

# data[].attributes.subject
 4. פגיעה בפוריות הקרקע 

# data[].attributes.body
עיבוד אינטנסיבי של הקרקע, שימוש בכלים כבדים לעיבוד האדמה, שימוש בחומרי הדברה ואי מתן מנוחה לקרקע לחדש את פוריותה גורמים לקרקע לאבד את ערכה החקלאי. היא נעשית לא פורייה ומפסיקה להצמיח יבול.

# data[].attributes.headline
6. זיהום קרקע  

# data[].attributes.subject
6. זיהום קרקע  

# data[].attributes.body
שימוש בחומרי הדברה ובתשטיפים (מים שזרמו דרך פסולת והזדהמו), שעיקר מקורם בהפרשות מחקלאות בעלי חיים, פוגע באופן בלתי הפיך בפוריות האדמה בשטחים רבים.

# data[].attributes.headline
12. שימוש בחומרי הדברה 

# data[].attributes.subject
12. שימוש בחומרי הדברה 

# data[].attributes.body
כימיקלים רעילים המיועדים להשמדת בעלי חיים וצמחים המזיקים לחקלאות. מצד אחד, בזכות חומרים אלו והשימוש האינטנסיבי בהם בחקלאות ניתן כיום לגדל מזון עבור כלל אוכלוסיית העולם. מצד שני, חומרי ההדברה חודרים למזונם של בני האדם וגורמים לתופעות בריאותיות שונות, תורמים לזיהום הסביבה הטבעית ולהרעלת האדמה, לזיהום מים וקרקע, לפגיעה במגוון המינים ולהתפתחות זנים חדשים ועמידים של מזיקים לחקלאות.

# data[].attributes.headline
 1. מים להשקיית צמחים 

# data[].attributes.subject
 1. מים להשקיית צמחים 

# data[].attributes.body
הגידולים החקלאיים צורכים מים. כך גם בעלי החיים הגדלים במשק החקלאי )כמות המים כוללת השקיה של מזון עבורם, וגם את בעלי החיים עצמם

# data[].attributes.headline
3. הכחדת מיני בעלי חיים וצמחים

# data[].attributes.subject
3. הכחדת מיני בעלי חיים וצמחים

# data[].attributes.body
כריתת יערות ושטחים טבעיים הורסת את בתי הגידול של מיני צמחים ובעלי חיים רבים ומאיצה את הכחדתם

# data[].attributes.headline
 2. כריתת יערות 

# data[].attributes.subject
 2. כריתת יערות 

# data[].attributes.body
שטחים חקלאיים היו בעבר יערות שנכרתו - וממשיכים להיכרת - לצורך גידול המזון להאכלת כלל תושבי כדור הארץ, או שטחים טבעיים. שליש מהשטח היבשתי מנוצל לצורכי חקלאות. %70 מהשטח החקלאי מנוצלים לתעשיית הבשר. יתר %30 מנוצלים לגידול פירות, ירקות, קטניות וכו'.

# data[].attributes.headline
המשאבים: שטחים, מים, ריסוס כימי, חממות (בניית חממות), דלק (להנעת כלי תחבורה).

# data[].attributes.subject
המשאבים: שטחים, מים, ריסוס כימי, חממות (בניית חממות), דלק (להנעת כלי תחבורה).

# data[].attributes.headline
מוצר מזון - מרכיב - משאבי טבע

# data[].attributes.subject
מוצר מזון - מרכיב - משאבי טבע

# data[].attributes.body
שניצל
בשר עוף: תרנגולת, אוכל ומים לתרנגולת, שטח לגדל אותה, שטח נוסף לגדל את המזון עבורה, מים, ריסוס כימי, דלק לשינוע המזון ללול פירורי לחם: חיטה, מים, שטח, ריסוס כימי, קומפוסט, דלק
שמן: חמניות, מים, שטח, ריסוס כימי, קומפוסט, דלק

# data[].attributes.headline
מוצר מזון - מרכיב - משאבי טבע

# data[].attributes.subject
מוצר מזון - מרכיב - משאבי טבע

# data[].attributes.body
פיצה
רוטב עגבניות: עגבניות, שטח, מים, חממה, קומפוסט, ריסוס
גבינה צהובה: חלב של פרה, אוכל ומים לפרה, שטח לגדל אותה, שטח נוסף לגדל את המזון עבורה, מים, ריסוס כימי, דלק לשינוע המזון לרפת
בצק: חיטה, מים, שטח, ריסוס כימי, קומפוסט, דלק

# data[].attributes.headline
מוצר מזון - מרכיב - משאבי טבע

# data[].attributes.subject
מוצר מזון - מרכיב - משאבי טבע

# data[].attributes.body
כריך
לחם: חיטה, מים, שטח, ריסוס כימי, קומפוסט, דלק
גבינה: חלב של פרה, אוכל ומים לפרה, שטח לגדל אותה, שטח נוסף לגדל את המזון עבורה, מים, ריסוס כימי, דלק לשינוע המזון לרפת
חומוס: צמח חומוס, שטח, מים, ריסוס כימי, קומפוסט, דלק

# data[].attributes.headline
כל המזון שלנו הגיע מן האדמה או מבעלי החיים (וגם מזונם הגיע מהאדמה)

# data[].attributes.subject
כל המזון שלנו הגיע מן האדמה או מבעלי החיים (וגם מזונם הגיע מהאדמה)

# data[].attributes.body
איך המזונות הגיעו לצלחת שלנו?
איזה  תהליך ארוך כרוך בייצור מזון?

# data[].attributes.headline
 +מהם משאבי טבע שבהם

# data[].attributes.body
+מהם משאבי טבע שבהם השתמשו ותוצרי הפליטה שנוספו כתוצאה מגידול המזון?
+היכן מיוצר המוצר (מה המרחק שעבר עד שהגיע לצלחת שלנו)?
+באילו חומרים השתמשו כדי להכין אותו(אריזות, חומרי הדברה)?
+כמה אנרגיה (ומאיזה סוגים) נדרשה כדי לייצר אותו? ובסופו של התהליך לאן הולכים המוצר שנשאר, והאריזה?