# data[].attributes.body
https://1.bp.blogspot.com/-riVOmhs3Wes/XGAKWHw1jNI/AAAAAAAAQCc/xfFdBxOqeJwbEOVWg_yxELDYNgVL4_twQCLcBGAs/s1600/harilik%2Bvaher.png

# data[].attributes.body
https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn%3AANd9GcQRsQlfgrul0lnRR3u8J_5zBMZGt51BCUWj7A&usqp=CAU

# data[].attributes.body
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/af/A_fine_Norway_Maple%2C_Acer_platanoides_-_geograph.org.uk_-_993499.jpg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
vaher ( Acer), ühe- või kahekojaliste putuk- või tuultolmlevate heitlehiste või igihaljaste puude ja põõsaste perekond vahtraliste sugukonnast; kuni 125 (200) liiki, levinud põhjapoolkeral parasvöötmest troopika mägedeni, peamiselt Ida-Aasias (eriti Hiinas ja Jaapanis) ning Põhja-Ameerikas. Enamik liike on kiirekasvulised, üsna pikaealised (kuni 300 (400)-aastased). Suhteliselt varjutaluvad, puhtpuistuid moodustavad harva.

Vastakud lehed on peamiselt sõrmjad lihtlehed, osal liikidel ka kolmetised, viietised või paaritusulgjad liitlehed. Kollased, rohekad, valged või punased väikesed õied on koondunud pöörisjaks, kobarjaks või kännasjaks õisikuks. Vili on pikkade tiibadega kaksiktiibvili. Kollakas- kuni läikivvalget, dekoratiivset, tihedat (tihedus kuni 0,70 g/cm ³), sitket, tugevat, vastupidavat ja libedat puitu kasutatakse muusikariistade, mööbli, parketi, sporditarvete ning höövlipakkude, kirve- ja haamrivarte jm valmistamiseks. Mitmel vahtraliigil on suhkrurikas mahl.

Sügisese värvikireva lehestiku tõttu kasvatatakse vahtraid nii pargi- kui ka alleepuuna. Looduslikult viljakatel lubjastel ning niisketel muldadel peamiselt Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel kasvab laialehistes salumetsades teise rinde puuna harilik vaher ( A. platanoides). Kultiveerituna kasvatatakse teda rohkesti koduõuedes, linnaparkides, kalmistutel ja mujal. Eesti haljasaladel kasvab kuni 30 sissetoodud liiki, neist sagedasimad on saarvaher ( A. negundo), mägivaher ( A. pseudoplatanus), tatari vaher ( A. tataricum), ginnala vaher ( A. ginnala) ja põldvaher ( A. campestre).

VE, 2006; EME 2, 2009 ( I. Sibul)

# data[].attributes.attachment_link.description
vaher ( Acer), ühe- või kahekojaliste putuk- või tuultolmlevate heitlehiste või igihaljaste puude ja põõ­saste perekond vahtraliste sugukonnast; kuni 125 (200) liiki, levinud põhjapoolkeral parasvöötmest troopika mäge­deni, peamiselt Ida-Aasias (eriti Hiinas ja Jaapanis) ning Põhja-Ameerikas. Enamik liike on kiirekasvulised, üsna pika­ealised (kuni 300 (400)-aastased). Suhteliselt varjutaluvad, puhtpuistuid moodustavad harva.

# data[].attributes.attachment_link.description
Harilik vaher on kiirekasvuline ja vastupidav lehtpuu. Vaher istutatakse soolopuuna või hekina aeda varjutama ja kaitsma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Acer platanoides)
läänepuu, pikaninapuu, vastra, vahtras Harilik vaher

Vaher on levinud puu nii linnaparkides kui ka vanade mõisate ümbruses. Paljud on kindlast kevadel seisatanud ja tema kaunist õisi täis rüüd imetlenud. Siis kostub ülevalt puuladvast vaikset kohinat ja kõikjal on mesilaste sumisemine - on tunne, nagu oleks sattunud muinasjutumaale. Kuid ega puu ilu hiljemgi kuhugi kao. Suvel annab ta kuumast nõrkenule head varju oma suurte, kuni paarikümne sentimeetri pikkuste lehtedega, aga sügisel võib teda pidada vahest kõige ilusamaks puuks. Siis on meie harilik vaher üleni ehitud kirjude punakates, kollakates ja oranzides toonides lehtedega, millel mõni laik võib veel isegi roheline olla. Sellisest puust ei saa ükskõiksena mööduda. Peale selle võib sügisel näha lendamas vahvaid vahtra vilju. Nad langevad keereldes puult nagu väikesed helikopterid. Suur osa neist hakkab peagi idanema, et kasvada uueks puuhiiglaseks. Kuid need suure tiivaga viljad on ka lõbusaks mänguasjaks. Kui kaksikpropellerist eraldada üks pool ja sellest seeme välja võtta ning seemne asemele oma nina panna, siis ongi naljakas pikk nina olemas.

Vahtra kasutusala on tegelikult palju laiem kui ainult ilu- ja naljapuu. Need samad õied, mis on ilusad kollakasrohelised ja lõhnavad imehästi on ka väga heaks meeallikaks mesilastele, ühelt puult võib saada kuni kümme kilo mett. Vahtra puit on kollakas või punakas ja väga sitke, painduv ning vastupidav, seda kasutatakse mitmeti, muuhulgas ka vineeri, parketi, muusikariistade ja mööbli tootmiseks. Kevadel enne puu õitsemist-lehtimist võib üritada vahtramahla koguda. Selleks tuleb puu lõunapoolsele küljele teha väike auk, mille otsa kinnitada voolavat mahla purki juhtiv tila. Vahtramahl on väga suhkrurikas. Lehed sobivad loomadele söödaks ja allapanuks, aga neist saab ka kummitaolist kautsukit. Koorest on leitud parkaineid.

Suve lõpul või sügisel võib näha vahtra lehtedel musti laike, mis jätavad väga kauni mulje. Suurele vahtrapuule need erilist kahju ei tee, kuid tegelikult on see ühe parasiitseene töö. Teda kutsutakse vahtra pigilaiksuse tekitajaks. Vahtra pigilaiksuse esinemine viitab puhtale õhule: suurtes linnades ja tööstuspiirkondades see seeneke kaua vastu ei pea. Vanade suurte puude tüvel võib tihti kohata valgeid seeni, mis teevad palju pisikesi kübaraid - vahel kuni meetri pikkuse reana ülalt alla. Kui selline seen katki lõigata, siis võib näha palju imeõhukest torukeste kihte. Nende kihtide arv näitab, kui vana see seen on. Selle seene nimeks on aga pandud vahtratarjak.

# data[].attributes.attachment_link.description
(Acer platanoides) läänepuu, pikaninapuu, vastra, vahtras Harilik vaher Vaher on levinud puu nii linnaparkides kui ka vanade mõisate ümbruses. Paljud on kindlast kevadel seisatanud ja tema kaunist õisi täis rüüd imetlenud. Siis kostub ülevalt puuladvast vaikset kohinat ja kõikjal on mesilaste sumisemine - on tunne, nagu oleks sattunud muinasjutumaale.

# data[].attributes.attachment_link.description
Puit on kollakas või punakas, kõrgelt hinnatud sitkuse painduvuse ja vastupidavuse tõttu. Kasutatakse parketi, vineeri, mööbli ja muusikariistade tootmiseks. Õisi hinnatakse mesinduses nektarirohkuse tõttu. Kevadel annab suhkrurikast mahla. Koores leidub parkaineid ja lehtede piimmahlas kautsukit. Laialt kasutatakse dekoratiivtaimena, talub hästi kärpimist, levinud on mitmed kauni lehestikuga vormid. Lehti võib kasutada loomasöödaks.