# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Olja finns på många platser på jorden och används i många olika slags material. Människan har använt sig av mineralolja i minst 5 000 år. Programmet visar hur man gör idag för att hitta nya oljekällor, hur man gör för att få upp oljan, samt vad det finns för olika typer av oljor.

Vi lär oss också om hur mineraloljan bearbetas genom destillering för att kunna användas av oss som t.ex. bränsle och råvara inom den kemiska industrin. I programmet lär vi oss termer som bl.a. raffinering, kolväten, alkaner, svavelföreningar och råbensin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Olja finns på många platser på jorden och används i många olika slags material. Människan har använt sig av mineralolja i minst 5 000 år. Programmet visar hur man gör idag för att hitta nya oljekällor, hur man gör för att få upp oljan, samt vad det finns för olika typer av oljor.Vi lär oss också om hur mineraloljan bearbetas genom destillering för att kunna användas av oss som t.ex.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fossila energibärare - det vill säga fossila rå- eller bränslematerial baseras på organiska kolföreningar som har uppstått under geologisk forntid från nedbrytningen av döda växter och djur. Torv, brunkol, stenkol, naturgas och olja räknas som fossila bränslen. De här så kallade icke förnybara energibärarna hör till världens vanligaste energikällor, men de är en belastning för miljön. Vid förbränning bildas koldioxid, som frisätts i atmosfären och därmed rubbas jämvikten i det naturliga kolkretsloppet, vilket bidrar till klimatförändringarna. Fossila bränslen står för drygt 30 procent av Sveriges totala energianvändning. En hållbar utveckling kräver att användningen fasas ut. Källa: Naturvårdsverket

Filmen är indelad i 5 olika avsnitt som kan användas separat i undervisningen.

1. Kolets kretslopp (02:13-10:00)

2. Hur torv och kol bildas (10:14-15:00)

3. Torv- och kolbrytning (15:36-23:20)

4. Olja (23:36-32:00)

5. Naturgas (32:38-35:39)

# data[].attributes.attachment_link.description
Fossila energibärare - det vill säga fossila rå- eller bränslematerial baseras på organiska kolföreningar som har uppstått under geologisk forntid från nedbrytningen av döda växter och djur. Torv, brunkol, stenkol, naturgas och olja räknas som fossila bränslen. De här så kallade icke förnybara energibärarna hör till världens vanligaste energikällor, men de är en belastning för miljön.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fossila bränslen är ämnen såsom olja, gas och kol (inte grundämnet, utan stenkol, brunkol, osv) och kan bland annat användas som bränslen. De kallas för fossila eftersom de grävs eller pumpas upp från marken. Deras huvudsakliga innehåll är kol i olika former, vilket är anledningen till att det är intressant att lära sig om dem i kolcykeln.

Fossila bränslen (i vår bild representerad av olja) skapas genom att gamla växt och djurdelar (vilka innehåller kol) på land och under vatten som inte är helt nedbrutna packas in under jorden när nytt markmaterial fylls på. Med tiden hamnar dessa långt ned under jorden, och utsätts för höga temperaturer och tryck, vilket under några miljoner år omvandlar växt och djurdelarna till olja, gas eller kol (inte grundämnet, utan bränslet) . Eftersom kolet som växterna och djuren bestod av lagras in under jorden kan man säga att de har hållits utanför den vanliga kolcykeln, och hade i normala fall inte kommit tillbaka till omloppet i någon större utsträckning.

När man förbränner fossila bränslen sker en förbränningsreaktion, på liknande vis som beskrivs i artikeln om koldioxid. Om man hade huggit ned ett träd och eldat upp det så hade man tagit kol som fanns i biomassa och återfört det till atmosfären, där det till slut hade fixerats via fotosyntesen som ny biomassa, och cykeln fortsätter. Om vi däremot bränner fossila bränslen så har vi ett nettotillskott av koldioxid till atmosfären, då kolet som fanns i det fossila bränslet har varit utanför den aktiva delen av kolcykeln under miljontals år, och vi förbrukar det många gånger snabbare än det återbildas. Vad som händer med den nya koldioxid som tillförs kolcykeln går vi igenom i nästa artikel om kolets miljöpåverkan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fossila bränslen är ämnen såsom olja, gas och kol (inte grundämnet, utan stenkol, brunkol, osv) och kan bland annat användas som bränslen. De kallas för fossila eftersom de grävs eller pumpas upp från marken. Deras huvudsakliga innehåll är kol i olika former, vilket är anledningen till att det är intressant att lära sig om dem i kolcykeln.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naturvårdsverket ansvarar för viktiga delar i arbetet med att minska användningen av fossila bränslen. Bland annat arbetar vi med utveckling av åtgärdsstrategier och styrmedel för att minska användningen av fossila bränslen för transporter och uppvärmning. Minskningen kan ske bland annat genom energieffektivare bilar och övergång till förnybar energi, som biobränslen eller el från sol och vind.

Positivt är att man de senaste åren på allt fler håll världen runt har både insett och accepterat att vi av klimatskäl måste lämna större delen av jordens kvarvarande olje- och koltillgångar i marken.

Fossila bränslen är en rest från dåtidens djur och växter

Fossila bränslen består av organiska kol- och väteföreningar i sediment eller sedimenterad berggrund. De kommer från små vattendjur och växter som dött och blivit liggande på bottnen av hav och insjöar. Under miljontals år har dessa organiska rester täckts av allt tjockare sedimentlager och utsatts för ökande tryck och temperatur, och som då sakta omvandlats till kol, olja och gas.

Förbränning ger utsläpp av koldioxid

Vid all förbränning bildas koldioxid, som bidrar till växthuseffekten. Utsläppen av koldioxid går inte att rena utan är direkt proportionella mot användningen av energin. Däremot skiljer sig koldioxidutsläppen åt mellan olika bränslen. Förbränning av kol ger upphov till högre utsläpp av koldioxid per energienhet än förbränning av olja och oljeprodukter som bensin och diesel.

Förbränningen ger också utsläpp av miljö- och hälsoskadliga ämnen. Det kan vara ämnen som t.ex. svaveldioxid, kväveoxider, partiklar, polyaromatiska kolväten och skadliga flyktiga organiska ämnen (VOC).

Naturgas

Naturgas ger lägst utsläpp av koldioxid per energienhet jämfört med andra fossila bränslen. Däremot finns risker för annan klimatpåverkan. Naturgas består framför allt av gasen metan som har en klimatpåverkan som är 34 gånger högre än koldioxid (utifrån FN:s klimatpanels rapport 2013). Det är svårt att helt undvika läckage av gasen. Läckagen kan göra så att klimatfördelen med naturgas minskar i jämförelse med till exempel bensin eller kol.

Naturgas har fördelen att den ger en ren förbränning med låga utsläpp av miljö- och hälsoskadliga ämnen.

Naturgas ersätts alltmer med biogas som också är metan men med förnybart ursprung. Även för biogas är det viktigt att minimera läckage.

Kol och eldningsolja

Användningen av kol för uppvärmning har nästan upphört i Sverige. Ett fåtal kraftvärmeverk har ännu inte ställt om till exempelvis bioenergi. Däremot är kolanvändningen fortfarande stor vid ståltillverkning, med koldioxidutsläpp som följd. Ny teknik för stålframställning håller därför på att utvecklas.

Internationellt byggs fortfarande nya kolkraftverk, i vissa länder som har stora egna koltillgångar eller som har storskaliga energisystem som bygger på import av kol. Priserna på el från solceller och från vindkraft har sjunkit snabbt på senare år. En allt större del av investeringarna i ny elproduktion handlar idag om solel och vindkraft. Det är ofta egentligen ekonomiskt fördelaktigt att investera i sådana förnybara källor jämfört med kol. På många håll har man dock en lång tradition av att använda kol, en tradition som kan vara svår att bryta. En global skatt på fossila bränslen skulle kunna åstadkomma en snabb förändring, men der är svårt att internationellt komma överens om en sådan.

I Sverige använder vi allt mindre eldningsolja och användningen förväntas upphöra inom kort.

Torv - är det ett fossilt bränsle?

Torv är ett mellanting mellan fossilt och förnybart bränsle. Torv bildas på våtmarker när ny mossa växer ovanpå äldre mossa. Den äldre mossan hamnar allt djupare, bryts delvis ner, och blir till torv. I torven finns stora mängder kol inlagrat. Torv räknas i de flesta sammanhang som ett fossilt bränsle även om det nybildas mycket snabbare än kol, olja och naturgas. Användningen av torv blir allt mindre i Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.description
Naturvårdsverket ansvarar för viktiga delar i arbetet med att minska användningen av fossila bränslen. Bland annat arbetar vi med utveckling av åtgärdsstrategier och styrmedel för att minska användningen av fossila bränslen för transporter och uppvärmning. Minskningen kan ske bland annat genom energieffektivare bilar och övergång till förnybar energi, som biobränslen eller el från sol och vind.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/K3.4-Global-uppvärmning.mp3

Den globala uppvärmningen orsakas med stor sannolikhet av människans utsläpp av växthusgaser. Några av de vanligaste växthusgaserna är vattenånga, koldioxid, metan och ozon. Gaserna lägger sig som ett lock i atmosfären vilket innebär att solens strålar inte reflekteras ut i rymden utan behålls i atmosfären. Detta förstärker den naturliga nödvändiga växthuseffekten. (Nedan: Keeling-kurvan)
Dr. Pieter Tans, NOAA/ESRL and Dr. Ralph Keeling, / CC BY-SA 4.0
Jordens klimat varierar naturligt på grund av vulkanaktivitet och solens fläckar men majoriteten av vetenskapen är övertygad om att ökningen av jordens temperatur beror på människans utsläpp av främst koldioxid. Koldioxid kommer från förbränning av fossila bränslen.

Miljöproblem med global uppvärmning.

När temperaturen ökar kommer många arters livsmiljö förändras vilket gör att en del av dem kommer att tvingas flytta eller gå under. Det kommer att påverka många ekosystem.

Bild: Petchrung Sukpong (Aey) / CC BY-SA 2.0

Korallreven drabbas av att havet blir varmare och det blir också surare. När koldioxidhalten i atmosfären ökar löser sig mer av det i havet och bildar kolsyra.

När glaciärerna vid polerna smälter riskerar flera arter att utrotas. Många människor som bor havsnära eller på små öar riskerar att bli klimatflyktningar när vattennivån höjs till exempel Maldiverna.

Extremt väder som ger upphov till naturkatastrofer inträffar. Det kan vara översvämningar, torka, orkaner och värmeböljor. Förändringen av väder påverkar bland annat skördarna och då kan svält uppstå.

Vad görs åt problemet?

Internationella avtal för att begränsa utsläppen av växthusgaser. Hittills har tre avtal ingåtts för att begränsa klimatförändringarna.

Olika miljöorganisationer som WWF och Greenpeace driver kampanjer för att få människor att äta mindre kött, konsumera mindre, åka mindre bil och tänka på energiförbrukning i bostaden. Earth Hour är en kampanj för att uppmärksamma energiförbrukning.

Genom politiska beslut och subventioner försöker länder minska beroendet av fossila bränslen och öka användandet av förnybara bränslen som vindkraft, vattenkraft och solkraft.

Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan.

# data[].attributes.attachment_link.description
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/K3.4-Global-uppvärmning.mp3 Den globala uppvärmningen orsakas med stor sannolikhet av människans utsläpp av växthusgaser. Några av de vanligaste växthusgaserna är vattenånga, koldioxid, metan och ozon. Gaserna lägger sig som ett lock i atmosfären vilket innebär att solens strålar inte reflekteras ut i rymden utan behålls i atmosfären. Detta förstärker den naturliga nödvändiga växthuseffekten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Förklaring av växthuseffekten som utgår ifrån Energifallets bildspel Tankar om energi. Passar till övningen Tankar om energi för åk 7-9 samt som komplement till faktabladet Växthuseffekten. Filmen är framtagen av Helena Kvarnsell, NO-lärare åk 7-9, som en del i projektet Läraktiv.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Författare: Anders Björkström Michael Tjernström Markku Rummukainen

# data[].attributes.attachment_link.description
växthuseffekten, den värmande inverkan som atmosfären utövar på jordytan på grund av sin förmåga att släppa igenom, absorbera eller reflektera strålning av olika våglängder. Benämningen beror på en (något missvisande) liknelse mellan jordens atmosfär och ett(37 av 263 ord) Vill du få tillgång till hela artikeln?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
biobränsle, biodrivmedel, energiresurs som erhålls från någon typ av biomassa. Häri inbegrips även fasta, flytande och gasformiga bränslen som erhållits direkt eller indirekt ur olika typer av biomassa. I Sverige,
(30 av 205 ord)

Vill du få tillgång till hela artikeln?

I Sverige uppgick användningen av biobränslen (inklusive torv, avfall m.m.) 2010 till ca 75 TWh (motsvarande ca 19 % av Sveriges totala energianvändning).
(23 av 149 ord)

Information om artikeln

Medverkande

# data[].attributes.attachment_link.description
biobränsle, biodrivmedel, energiresurs som erhålls från någon typ av biomassa. Häri inbegrips även fasta, flytande och gasformiga bränslen som erhållits direkt eller indirekt ur olika typer av biomassa. I Sverige,(30 av 205 ord) Vill du få tillgång till hela artikeln? I Sverige uppgick användningen av biobränslen (inklusive torv, avfall m.m.)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
fossila bränslen, bränslen bestående av organiska kol- och väteföreningar i sediment eller sedimenterad berggrund. De ekonomiskt viktigaste fossila bränslena är kol, olja och naturgas. Dessa förekommer ganska väl avgränsade från andra mineral och kan utvinnas

Medverkande

NE-redaktionen (uppdatering)

Ulf Norhammar

# data[].attributes.attachment_link.description
fossila bränslen, bränslen bestående av organiska kol- och väteföreningar i sediment eller sedimenterad berggrund. De ekonomiskt viktigaste fossila bränslena är kol, olja och naturgas. Dessa förekommer ganska väl avgränsade från andra mineral och kan utvinnas Medverkande NE-redaktionen (uppdatering) Ulf Norhammar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur ser kolets kretslopp ut? Jo, kolet är faktiskt i ständig rörelse - och vi ska titta närmare på hur allt hänger ihop. Kol finns över hela jorden, även i atmosfären och i haven. Det är en stor del av växternas fotosyntes och det förs mellan organismer. Allting levande - djur, växter och bakterier - innehåller kol.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur ser kolets kretslopp ut? Jo, kolet är faktiskt i ständig rörelse - och vi ska titta närmare på hur allt hänger ihop. Kol finns över hela jorden, även i atmosfären och i haven. Det är en stor del av växternas fotosyntes och det förs mellan organismer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
nedbrytning, mineralisering, process i naturen där organiskt material, främst döda växter, svampar, alger och djur, omvandlas till framför allt oorganiska molekyler. I naturen är svampar

Medverkande

# data[].attributes.attachment_link.description
nedbrytning, mineralisering, process i naturen där organiskt material, främst döda växter, svampar, alger och djur, omvandlas till framför allt oorganiska molekyler. I naturen är svampar Medverkande

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://biologi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2017/12/B2-3-fotosyntes.m4a

Att det finns liv på jorden beror på många saker. Att solen strålar och gör jorden lagom varm, att det finns vatten och att det finns kol och andra viktiga grundämnen för att nämna några faktorer. En annan grundläggande anledning till liv på jorden är fotosyntesen. Det är en kemisk reaktion som omvandlar solljuset till druvsocker. Alla organismer är beroende av fotosyntesen, direkt eller indirekt. Solljuset omvandlar koldioxid och vatten till druvsocker och syre. Med en kemisk formel ser det ut så här:

I sin enklaste form använder växten druvsockret som näring när solen inte skiner. Stärkelse är längre kedjor av druvsocker som växterna tillverkar för att lagra energi. Ännu längre kedjor kallas cellulosa. Cellulosan bildar fibrer som bygger upp blad, grenar och trädstammar. Ett gemensamt namn för druvsocker i olika längd är kolhydrater.

De organismer som inte använder sig av fotosyntesen måste istället äta (förbränna) för att få energi. Denna process kallas cellandning och den kemiska formeln för detta är fotosyntesen baklänges.

Alla organismer är alltså beroende av solljuset. Växter för att leva och de andra organismerna eftersom de måste äta en organism som någonstans är beroende av fotosyntesen.

När ett organiskt material (växt eller djur) bryts ner och förmultnar sker det också efter cellandningens kemiska formel men i långsam takt. När något, som innehåller kol, brinner så är det också samma formel men i väldigt snabb takt.

Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan.

# data[].attributes.attachment_link.description
https://biologi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2017/12/B2-3-fotosyntes.m4a Att det finns liv på jorden beror på många saker. Att solen strålar och gör jorden lagom varm, att det finns vatten och att det finns kol och andra viktiga grundämnen för att nämna några faktorer. En annan grundläggande anledning till liv på jorden är fotosyntesen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://usercontent.one/wp/kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2022/09/K4-2-kolets-kretslopp.mp3

De grundämnen som finns på jorden har funnits här sedan solsystemets skapelse. Inga grundämnen försvinner och inga nya tillverkas. Naturligtvis tillförs lite grundämnen av meteoriter och en del har skickats ut i rymden av människan. Ett fåtal, ytterst kortlivade, grundämnen (med de högsta atomnumren) har tillverkats i laboratorium. I det stora sammanhanget är det så lite att det inte spelar någon roll.

En del av jordens grundämnen och kemiska föreningar rör sig i olika kretslopp. Ett kretslopp beskriver hur ämnet cirkulerar i naturen. Till exempel börjar vattnets kretslopp i havet. Vattnet avdunstar till molnen för att sedan regna ner och blir till floder, för att sedan återigen hamna i havet. Därefter börjar det om.

Eftersom kolet är ett sådant vanligt ämne har det flera olika kretslopp som tar olika lång tid. Det som alltid finns med i kolets kretslopp oavsett variant är fotosyntes och förbränning.

Kolets kretslopp startar med att kol binds till en organism genom att koldioxiden i atmosfären ingår i fotosyntesen. För att kolet ska återvända till atmosfären krävs någon typ av förbränning. Den tar olika lång tid. Eldar du upp ett par vedträn eller låter dem ligga i skogen, så att de förmultnar, sker samma kemiska reaktion men den tar olika lång tid. Vid reaktionen frigörs den kemiska energi som finns i det ursprungliga druvsockret som tillverkades vid fotosyntesen.
OskarUggla / UgglansNO ©
Exempel:

1. En dag - En växt tar upp kol genom fotosyntesen. För att få energi till att leva förbränner växten druvsocker omedelbart. När växter och djur har förbränning kallas det cellandning.

2. En dag -100 år - En växt tar upp kol genom fotosyntesen. Ett djur äter upp växten. När djuret använder energi genom cellandningen och andas ut kolet återgår det till atmosfären. Kanske kolet används till att bygga upp djuret. Då återgår kolet till atmosfären när djuret dör.

3. 100 - 1000 år - Ett träd tar upp kol genom fotosyntesen. Kolatomen kommer att ingå i trädets cellulosa som bygger upp stammen. Kolet återgår till atmosfären när träden dör och förmultnar.

4. 100 miljoner år - En skog tar upp och binder kol genom fotosyntesen. Genom speciella omständigheter hamnar det organiska materialet under marken där det sakta omvandlas till fossilt bränsle till exempel olja, naturgas eller stenkol. Kolet återgår till atmosfären när det förbränns till exempel i en bilmotor eller för att värma upp ett hus.

Film - Energiflöde och kretslopp (Andreas Sandqvist, svenska, 8.58)

Film - Kolets kretslopp (Magnus Ehinger, 4.32, svenska)

Hemsida - Kolets kretslopp (naturvetenskap.org)

Artikel - Kolets kretslopp rubbas (Naturvårdsverket)

Film - The carbon cycle (Ted-Ed, 3.55, Engelska)

Film - Kolets två kretslopp (Urplay, 2.14, svenska)

Film - Kolets kretslopp (Magnus Ehinger, 4.32, svenska)

Faktablad - Vattnets kretslopp och fotosyntesen (Naturskyddsföreningen)

Film - The carbon cycle (Ted-Ed, 3.55, Engelska)

Uppgifter:
Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan.

# data[].attributes.attachment_link.description
https://usercontent.one/wp/kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2022/09/K4-2-kolets-kretslopp.mp3 De grundämnen som finns på jorden har funnits här sedan solsystemets skapelse. Inga grundämnen försvinner och inga nya tillverkas. Naturligtvis tillförs lite grundämnen av meteoriter och en del har skickats ut i rymden av människan. Ett fåtal, ytterst kortlivade, grundämnen (med de högsta atomnumren) har tillverkats i laboratorium.