# data[].attributes.body
Metsamori muuseumi kõrval asuvad fallose kujud

# data[].attributes.body
Tiibadega fallos (5. sajand eKr, Ateena)

# data[].attributes.body
Suurem osa eelajaloolistest koopamaalingutest on hoopis naiskunstnike loodud.75 protsenti käejälgedest kuulub naistele, mitte meestele või poistele. maailma koobastes on sadu käejälgi, paljud neist on maalingutel, mis kujutavad jahiloomi.

Kiviaja inimesed andsid kunstipärase välimuse oma igapäevastele tarbeesemetele- savinõudele ja kivist tööriistadele, kuigi selleks mingit praktilist vajadust polnud. Üheks kunsti tekke põhjuseks peetakse inimese tarvet ilu ning loomisrõõmu järele, teiseks aga tolleaegset usundit. Viimasega seostatakse koopamaale , samuti kivisse kraabitud joonistusi, millega kaeti maa- aluste koobaste seinu ning lagesid.

# data[].attributes.body
Tollal ei tundud veel metalle ning enamus tööriistad tehti kivist. Sellest tuleb ka ajastu nimi. Kõige vanemad koopamaalingud ja kiviaja kunstiteosed on kuni 60 000 aastat vanad. Usuti ka maagiasse. Näiteks joonistades hirve, kes on noolega viga saanud, pidi ka jahiretkel nii juhtuma. Kõige tihedamini maaliti koobastesse jahiloomi ning jahil käiku. Skulptuuridest kujutati kõige rohkem jahiloomi, jahimehi ning naisi ( Veenuse kujud). Kivaaeg jagunes kolmeks: Vana kivaaeg (30 000 eKR - 10 000 eKR), keskmine kivaaeg (10 000 eKR - 8000 eKR) ja uus kivaaeg (8000 eKR- 3000 eKR)

# data[].attributes.body
Kiviaja kunst sisaldab keele elemente. Iidsed koopamaalingud võimaldavad tänapäeva vaatlejatele unikaalse pilguheidu nonde ammuste inimeste mõttemaailma, kes elasid väga kaua aega tagasi. Euroopas leiduvate kiviaja “kunstikoobaste” maalingud kujutavad imeilusaid loomi –  hirvi, hobuseid, mammuteid. Hiljuti uuriti põhjalikumalt sümboleid, mis ei tundu olevat juhuslikud kriipsukesed, vaid pigem on omavahelise suhtlemise kirjaviis.

# data[].attributes.body
Relvade, tööriistade ja muude esemete valmistamiseks osati kiviajal kasutada põhiliselt kivi, puitu loomaluid, nahka ja savi. See aga ei tähenda, et kiviaja kultuurid oleksid olnud primitiivsed. Kiviajal leiutati näiteks:

tööriistade sihipärane töötlemine ja täiustamine

rõivastus ja kokakunst

esivanemate kultus ja religioon

muusika ja kujutav kunst

küttimine, kalapüük, põlluharimine, karjakasvatus ja niisutus.

arhitektuur ja matemaatika

keel, kiri ja kool

riik ja õigus

paadi- ja laevaehitus ning meresõit

# data[].attributes.body
Vanimateks koopamaalinguteks peetakse El Castillo koopa maale Hispaanias. Need on radiosüsiniku dateerimise abil määratletud umbes vähemalt 40 800 aastat vanaks. Teine vanim koopamaal asub Prantsusmaal Chaveut'i koopas. Selle valmimisajaks peetakse 30 000 aastat e.Kr. Kõige kuulsamad koopamaalid on ilmselt pärit Lascaux'i koopast. Neid maale peetakse umbes 17 300 aastat vanaks.

# data[].attributes.body
Iidsed koopamaalingud võimaldavad tänapäeva vaatlejatele unikaalse pilguheidu nonde ammuste inimeste mõttemaailma, kes elasid väga kaua aega tagasi. Osad koopamaalingud võivad olla 30 000a. vanused.

# data[].attributes.headline
Mingi maaling viimasest perioodist kiviajast (Otto)

# data[].attributes.subject
Mingi maaling viimasest perioodist kiviajast (Otto)

# data[].attributes.body
Et tekst on enam vähem sama mis siin teistel juba kirjas on. Aga, et see on juba põlluharimisega seotud maaling.

# data[].attributes.body
Koopamaalingud tehti selleks, et suurendada jahi õnne. Maailma vanim skulptuur on
Willendorfi Veenus, mis on ligi 30 000 aastat vana.

# data[].attributes.body
See on "Mona Lisa" koopaseinal!

# data[].attributes.body
arheoloogiliste leidude põhjal on selgunud, et kaljujooniste loojate põhitoidud tuli merest, on kalu ja kalapüüki kujutatud vaid umbes ühel protsendil joonistest. Kuna jooniseid on seostatud šamanistlike rituaalidega, siis on kalade vähest kujutamist põhjendatud sellega, et kalapüük rannikuvetest oli tunduvalt lihtsam kui suurte loomade küttimine, ning selletarvis ei olnud rituaale vaja. kaljujoonistel on

kujutatud ka mitmeid tollaste inimeste igapäeva- ja rituaalseid tegevusi. Kujutatud on tantsimist, toiduvalmistamist, seksuaalvahekordi jms.

# data[].attributes.body
Koopamaalide tegemise täpset aega ei teata.

Kõige kaunimad neist on praegustel andmetel

valminud 20 000-10 000 aastat tagasi.

Sellel ajal loodi väga suurejoonelisi maalinguid.

Kümnete viisi on koopaseintel kujutatud suuri

jahiloomi, on ka selliseid, keda inimene kodustama

hakkas: veiseid, hobuseid, põhjapõtru ja teisi.

Koopamaalid võimaldavad ettekujutust saada

isegi hiljem hoopis väljasurnud loomadest nagu

mammut, koopakaru jt.

# data[].attributes.body
Veenusekujudeks kutsutakse eelajaloolisi

kujukesi, mis sarnanevad kiviaegsete naistega.

Kõige enam on leitud neid Euroopast, kuigi

mõned leiud on Irkutskis ja Siberis.

# data[].attributes.body
Fallos on kultuuriajaloolises kontekstis erigeerunud suguti kujutise kohta kasutatav sõna. Fallos sümboliseerib jõudu ja viljakust.

# data[].attributes.body
Kiviaja kunst sisaldab keele elemente.

Iidsed koopamaalingud võimaldavad tänapäeva vaatlejatele unikaalse pilguheidu nonde ammuste inimeste mõttemaailma, kes elasid väga kaua aega tagasi.Euroopas leiduvate kiviaja “kunstikoobaste” maalingud kujutavad imeilusaid loomi –  hirvi, hobuseid, mammuteid.

Hiljuti uuriti põhjalikumalt sümboleid, mis ei tundu olevat juhuslikud kriipsukesed, vaid pigem on omavahelise suhtlemise kirjaviis.

# data[].attributes.body
Koopamaalingutel esinevad peamiselt loomad.Kujutati endale vajalikke loomi ja jahitavaid loomi.