# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1AydQUYb22PaMwMZzND9a9hhT35fykdiHpQ5OLLG-NNw/viewform

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=j8GjLxnIJqQ

# data[].attributes.attachment_link.description
Civilization of Iraq Assyrian Sumerian Hanging Gardens life of Sumer kings

# data[].attributes.body
Šumeras buvo senovės regione ir civilizacijos įsikūręs pietinėje Irako dalyje (Mesopotamijoje), taip pat žinomas kaip civilizacijos lopšys. Šumeras miestų buvo vienas iš pirmųjų praktiškai ištisus metus žemės ūkio ir neturi judėti sezono į sezoną galės augalams, ir augintojai. Šiandien, Šumeras neegzistuoja atskirai, tačiau yra įtrauktas į erdvę, kurioje iki Pietų Irako.
http://www.internetdict.com/lt/answers/where-is-sumer-located.html

# data[].attributes.body
Priklausomai nuo turtinės padėties, žmogaus gabumų ir kilmės šumerų

visuomenė susiskirstė į didikus,

turtinguosius ir vargšus, laisvuosius asmenis ir vergus. Aukščiausiajam sluoksniui priklausė karaliai ir žyniai,

viduriniajam - turtingieji pirkliai ir laisvi žmonės, besiverčiantys rankų darbu: žemdirbiai, gyvulių augintojai,amatininkai, raštininkai, smulkieji prekiautojai. Trečiąjį, žemiausiąjį, sluoksnį sudarė

vergai.
http://www.daukantas.lt/edu_http/Istorija/istorijos_vadoveliai/7_klase.pdf

# data[].attributes.body
Kiekviename mieste šumerai statė didžiulį pastatą, vadinamą zikuratu. Zikuratas - "dievo kalnas". Taip jis

vadinamas  dėl to, kad laiptuoto statinio  viršuje stovėjo šventykla, skirta šumerų dievams. Lygumose

esantis zikuratas buvo matomas iš toli, todėl atrodė tarsi kalnas. Zikuratas šumerams simbolizavo laiptus, jungiančius žemę ir dangų, žemiškuosius valdovus ir dangiškuosius. Norint užlipti ant pirmosios pastato pakopos, reikėdavo įveikti apie 100

laiptelių. Įžengti į pastato

viršuje esančią šventyklą galėdavo tik žyniai. Ten jie kasdien atlikinėdavo dievams skirtas apeigas. Zikuratai tapo ir svarbiausiais miesto-valstybės ūkio centrais. Šventyklos svirnuose laikyti grūdai, sandėliuose kaupti produktai ir žemdirbių padargai, statybinės medžiagos. Šventyklos teritorijoje įrengti aptvarai galvijams, skerdyklos, alaus daryklos, amatininkų dirbtuvės.
http://www.daukantas.lt/edu_http/Istorija/istorijos_vadoveliai/7_klase.pdf

# data[].attributes.body
Senais laikais žyniai tarnaudavo dievams nuogi, o jau vėliau, religinių ceremonijų metu, dėvėdavo dukslias linines tunikas. Pagrindinė žinių pareiga buvo atnašauti dievams aukas. Ritualas būdavo komplikuotas: buvo deginami smilkalai, pilamas vanduo, alyva ir vynas, ant aukšto stalo pjaunamos avys ir galvijai. Atliekantys tas apeigas žyniai žinojo, kokius valgius ir gėrimus mėgsta dievas. Aukojamų gyvulių vidurius – kepenis, žarnas ir kt.- žyniai naudodavo būrimams. Atnašaujant aukas, būdavo meldžiamasi aukotojų vardu.
https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0umer%C5%B3_mitologija

# data[].attributes.body
Mažiau įtakingais dievais laikyti saulė, mėnulio ir žvaigždžių dievai. Žemesnę padėtį užimdavo valstybių – miestų ar namų dievai. Žemiausiais iš jų laikyti pikti demonai, sukeliantys ligas, nelaimes. Šumerai garbino iš viso apie 3000 dievų. Šumerų garbinami dievai buvo įsivaizduojami žmonių pavidalu. Jie patirdavo tokius pat žemiškus malonumus: mylėjo, augino vaikus, valgė ir badavo, pavydėjo, pykosi. Žmonės, anot šumerų, prieš dievus buvo niekas. Jie manė esą dievų tarnai. Dievams priklauso visi žemės turtai ir sukurtos gėrybės, o karalius – tik dievo vietininkas žemėje. Dievų palankumą šumerai tikėjosi užsitarnauti statydami zikuratus ir aukodami jiems. Mesopotamiečiai tikėjo, jog po mirties dvasia patenka į kraštą, iš kurio negrįžtama. Gyvenimą po mirties įsivaizdavo liūdną.
https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0umer%C5%B3_mitologija

# data[].attributes.body
Šumerų raštas, kurio vėlyvoji forma vadinama Šumerų dantiraščiu, – kelios tarpusavyje susijusios rašto sistemos, ankstyviausia dantiraščio atmaina, IV–III tūkst. pr. m. e. naudota užrašyti šumerų kalbai.
https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0umer%C5%B3_ra%C5%A1tas

# data[].attributes.body
Iš kalvų nusileidžiantys Šumerai Pietų Tarpupio gyvenvietes rado arba potvynių sunaikintas, apleistas, arba nusiaubtas. Jie kitaip statė nuolatines gyvenvietes. Pirmiausia supildavo tokio aukštumo kalvas, kad didelio potvynio vanduo jų nepasiektų. Be to, kad būtų saugiau, kalvas apjuosdavo aukštais pylimais. Iš pradžių šumerai kalvas ir pylimus pylė paprasta technika. Žemę kasė moliniais kastuvais, iš žemesnių vietų į aukštesnes tempė ją krepšiais ar rogutėmis. Tik gerokai vėliau pasigamino bronzos įrankių, o žemes ėmė gabenti jaučiais ir asiliukais.Ant kalvų nutupdytos šumerų gyvenvietės per 1500 metų virto dideliais miestais valstybėmis, civilizacijos lopšiais.Pietuose kraštinis šumerų miestas valstybė buvo Eridas. Šalia jo greitai iškilo Urukas, Ūras, Lagašas, Uma, Larsa, Nipūras. Šiauriausi Šumero miestai buvo Kišas prie Tigro ir Maris prie Eufrato.Aplink miestą geltonavo miežių ir kviečių laukai, aukštumėlėse žaliavo palmių ir figmedžių giraitės, piemenys ganė gyvulius. Šumerų miestai buvo valstybių centrai, valdovų buveinės, dievų kulto (garbinimo) vietos, mokslo ir kultūros židiniai.
http://www.ra2.lt/www2/www/paveikslai/knygos/civilizacija/sumerai/trumpas/MIESTAI.HTM

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=VroX-_thMLg

# data[].attributes.attachment_link.title
Mesopotamia  The Development of Written Language