# data[].attributes.body
Viten.no  har utdatert informasjon. Det står der at det kan stige fra 55cm til 110cm innen 2100. Jeg velger og stole på tv2 siden de har nyere informasjon og der står det at det kan stige opptil 2 meter.

# data[].attributes.body
Hva skjer med søylen i glassrøret når reagensglasset blir satt ned i vannbadet?
Hypotese: Vi tror at vannet kommer til å stige.
Forklaring: Vann har minst volum ved 4 grader celsius fordi vannmolekylene ligger tettest ved denne temperaturen. Derfor avtar søylen først når vannet blir varmet opp fra 1 grader celsius til 4 grader celsius. Derreter stiger søylen igjen når vannet blir varmet opp fra 4 grader celsius til romtemperatur. (ca 21 grader celsius)

# data[].attributes.body
Hypotesen:  cola = 4, grønnsåpe = 3 og melk = 8
Resultat: cola = 3 , grønnsåpe = 11, melk = 8
1. Vi blåste CO2 i vannet for å se hvordan ph-en endret seg. Ph-en gikk ned fordi vannet le surere.
2. Tallverdiene i x-aksen viser tiden i sekunder og y-aksen viser ph.
3. Vi viste at CO2 i vann blir surere, dette kan sje i havet når vi forusener. Havet blir surere som gjør at kalkorganismer dør.
4. Kalkorganismene påvirkes ved at skallet blir mykere slik at de ikke kan beskytte seg selv og senere død.
5. Sammenhengen mellom forsøket med egget og eddiken og CO2 i vannet er at forsøket emd egget og eddiken viser hav som sjer med dyrene i havet blir surere. Vannforsøket viser hvordan vannet blir surere.

# data[].attributes.body
1.
- Gå å sykle mest mulig og bruke kollektiv transport framfor bilen.
bra forslag
Bilen fører til utslipp av drivhusgasser itilleg til at lufta i lokalmiljøet blir forurenset. Når man kjører sammen i feks. en buss, blir det mndre utslipp pr. person.
Mer en havlparten av bilturene er mindre en 5km. Bruk beina og spar miljøet.

2.
- Si nei til reklame i posten.
bra forslag
Hver husholding mottar årlig 45 kilo med uadressert rekalme. Dette gir er utslipp på 60 000 ton CO2. Uadressert reklame kan du stoppe ved å sette et klistremerke på postkassa.

# data[].attributes.body
Vi har produsenten som i dette tilfelle er en blomst. Blomsten lager sin egen energi ved hjelp av fotosyntesen. Men den slipper også ut CO2. Når musa kommer og spiser blomster kalles den for forbruker. Alle dyr puster ut CO2. Dette kalles celleånding. Når katten kommer og spiser musa igjen kalles den for andreforbruker. Havet slipper også ut CO2 ved hjelp av cellerånding men det bruker også fortosyntesen for å få energi. Derfor er det CO2 likevekt. Alt dette er naturlig karbonkretsløp. Unaturlig karbonkretsløp er feks. en fabrikk som forbrenner når den lager ting.

# data[].attributes.body
Karbonetskretsløp, tegning

# data[].attributes.body
Bærekrafitg utvikling handler om  finne en måte til at alle kan få den stømmen og energien de trenger samtidig som at man ikke ødelegger for de neste generasjonene.

# data[].attributes.body
Drivhuseffekten er en effekt som gjør at vi kan leve her på jorda. Naturlig drivhuseffekt: sola varmer opp jorda og havet med infrarød stråler.Takket være atmosfæren blir litt av varmen holdt igjen. Tegningen under viser hvordan det skjer. De røde pilene er varmestråler og de gule pilene er solstråler. Noen av strålene vil komme direkte tilbake ut i verdensrommet, og resten fortsette inn i atmosfæren. Noe vil komme ned på bakken å varme opp bakken, noe kommer i vannet å varmer opp vannet og noe kommer på is og snø og blir reflektert tilbake. Når solstrålene treffer mørke ting, som vann eller jord, vil dette ta opp solstrålene og bli varmet opp, dette kalles absorpsjon. Når solstråler som treffer lyse ting, som is og snø, vil dette bli reflektert. Noe vil gå helt ut i verdensrommet, og noe legger seg i atmosfæren for å holde på varmen.

Økt drivhuseffekt:  Når menneskene slipper ut mer Co2, blir atmosfæren fylt opp med flere klimagasser som metan, vanndamp og Co2. Gassene gjør at mindre varme kommer ut til verdensrommet igjen og jorda blir oppvarmet fortere enn før.

# data[].attributes.body
Klimagassene vi har er CO2, metan, olje, naturgass og kull.

# data[].attributes.body
Det ligger en isbit i et glass med vann. Hav vil skje når isbiten smelter?
Hypotesen: Vi tror at når isbiten smelter vil vannet være det samme fordi at når isbiten flyter i vannet tar den like mye plass som når den smelter. Men i glasset med isbiten oppå steinen tar ikke isbiter noe plass så derfor tar den mer plass når den smelter og renner ned i vannet. (Det er nesten som å helde vann ned i glasset.)

# data[].attributes.body
Mitt totale CO2-avtrykk er 11.00 tonn CO2. Jeg er verken et klimasvin eller en miljøengel, men en helt gjennomsnittlig miljønordmann. Kanskje på tide å begynne å gå til jobben?

# data[].attributes.body
Gruppe: 9b1-8