# data[].attributes.body
Ihmiset työskentelevät palvelualoilla (60%) ja teollisuudessa (35%).
Koska maa on vuoristoista, ei maanviljely ole laajamittaista.
Vesistöjä on vähän, eikä Sveitsillä ole meren rantaa, mutta joet virtaavat kolmeen eri mereen, (Pohjanmeri, Välimeri ja Mustameri).
Sanotaan, että vesi on Sveitsin luonnonvara. Vesivoimalla tuotetaan sähköä, suurin osa joista on valjastettu sähkön tuotantoon.
Sionissa, lounais-Sveitsissä on Grande Dixence-pato, korkeus melkein 300m, joka on mailman suurin.

# data[].attributes.body
Sveitsi on pieni vuoristoinen maa, jossa on paljon vesiputouksia.
Paikoin luonto on rehevää, paikon myös karua. Metsissä kasvaa tammia, pyökkejä ja muita lehtipuita ja kuusia ja mäntyjä.
Alppien karuilla alueilla ei saa kaataa puuta, ellei istuta uutta tilalle, kun taas lähellä italian rajaa esim. Luganossa kasvaa palmuja ja siellä vallitsee Välimeren ilmasto.

# data[].attributes.body
Vuonna 1291 Uri, Schwyz ja Unterwalden solmivat valaliiton.
Valaliton perustamispäivänä pidetään 1.8.1291, jota vietetään Sveitsin kansallispäivänä.
Morgartenin taistelussa 1315 liittolaiset voittivat Habsburgien joukot.
Valaliittoon yhdistyi 1300-luvulla Luzern (1322), Zürich (1351), Zug (1352) ja Bern (1353).
Myös Glarus liittyi valaliittoon, tosin vähäisemmin oikeuksin vuonna 1352.
Myöhäiskeskiajalla littolaiset joutuivat uusiin konflikteihin Habsburgien kanssa. Itävaltalaiset voitettiin Sempachin taistelussa 1386.
Valaliiton sisällä käytiin Vanha Zürichinsota 1449-1550.
1474-1478 valaliittolaiset osallistuivat burgundilaissotiin.
Svaabilaissodan myötä valaliittolaiset saavuttivat käytännössä itsenäisen aseman keisarikunnasta.
Reformaation aikana liitto rakoili osan kantoneista liityttyä Ulrich Zwinglin ja Jean Calvinin johtamaan reformaatioon toisten pysyttyä katolilaisina. Tämän johti sisällissotaan ja vuoden 1531 rauhassa päädyttiin kompromissiin, jonka seurauksena Zürich, Bern, Basel, Schaffhausen ja osia Graubündenistä reformoitiin ja Luzern, Zug, Solothurn ja Freiburg pysyivät katolisina.
Kolmikymmenvuotisen sodan päättäneen Westfalenin rauhan yhteydessä 1648 muut eurooppalaiset valtiot tunnustivat Sveitsin itsenäisyyden.
Sveitsi joutui Ranskan vallankumouksen sotien yhteydessä vallatuksi jouduttuaan Ranskan ja Itävallan väliin.
Siitä tehtiin Helvetian tasavalta 1798.
Tämä Ranskan vasallivaltio kuitenkin lakkautettiin muodollisesti 1803.
Wienin kongressi palautti Sveitsin itsenäisyyden 1851, jolloin siihen liittyivät Valais`n, Neuchâtelin ja Geneven kantonit.
1847 puhkesi sisällissota katolisten ja protestanttisten kantonien välillä. Tämä kesti vain kuukauden ja kuolonuhrien määrä jäi alle sataan.
"Euroopan hulluna vuonna" 1848 Sveitsi säästyi mullistuksilta, mutta sääti perustuslain, joka otti käyttöön kansanäänestykset tärkeimmistä laeista, siirsi puolustuksen, kaupan ja lakiasiat liittovaltiolle ja jätti muut asiat kantonien omaan päätäntävaltaan.
1874 perustuslaki uudistettiin täysin, minkä jälkeen se pysyi pienin muutoksin voimassa vuoteen 1999 saakka.
Sveitsi ei ole osallistunut kumpaankaan maailmansotaan.
Ensimmäisen maailmansodan aikana se organisoi Punaisen Ristin toimintaa.
1920 maa liittyi Kansainliittoon.
Sveitsi liittyi EFTAan 1959 ja Euroopan neuvostoon 1963, ja vuonna 1972 se solmi vapaakauppasopimuksen EEC:n kanssa.
YK:n jäsenyyttä harkittiin toisen maailmansodan aikana ja vuonna 1986, mutta vasta 2002 täpärän kansanäänestyksen jälkeen Sveitsi liittyi YK:hon.

# data[].attributes.body
Sveitsi on keskeinen kansainvälisen tutkimuksen maa.
Keskeisiä tutkimusaloja viime aikoina ovat olleet nanoteknologia, avaruustutkimus ja ilmastotutkimus.
Vuoden 1975 jälkeen fysiikan Nobelin ovat saaneet Alexander Müller (1987) ja Heinrich Rohrer (1986) ,kun taas kemian Nobelin ovat saaneet Richard Ernst (1991) ja Kurt Wüthrich (2002).
Euroopan hiukkasfysikan tutkimuskeskus CERN sijaitsee Geneven liepeillä Sveitsin ja Ranskan rajalla.

# data[].attributes.body
Pääkaupunki Bern
Muita suuria kaupunkeja ovat Zürich, Basel, Luzern, St. Gallen, Lausanne ja Geneve
Pinta-ala 41 290 km²
Väkiluku 8 139 631
Sveitsin viralliset kielet ovat saksa, ranska , italia ja retoromaani.
Naapurimaat ovat Ranska, Saksa, Liechtenstein, Itävalta ja Italia
Sveitsissä on noin 100  vuorenhuippua, jotka ovat lähes tai yli 4 000 metriä merenpinnan yläpuolella.
Sveitsin korkein kohta on Dufourspitze, joka on 4 634 metriä merenpinnan yläpuolella.

# data[].attributes.body
Die Schweiz