# data[].attributes.attachment_link.title
הדרכת תקשוב דפנה רוט - למידה היברידית

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה היברידית ועצמאית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
למידה היברידית רחובות

# data[].attributes.attachment_link.title
דגמי למידה היברידית - גילה לוי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תקשוב מחוז מרכז - משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה היברידית אורית טאטי 0

# data[].attributes.body
https://www.edunow.org.il/edunow-media-story-257985?fbclid=IwAR2gHOu8d1Hh3VL-AGT8jE0G66y-Tn3Tb0xhF5rNf0Jd5WmlOLtEbJu1Gp4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דו"ח שפורסם ב-3 ביולי 2020, מנסה לעזור לנו לדמיין כיצד ייראו בתי הספר בספטמבר הקרוב, כאשר בעולם כולו יעברו ככל הנראה לסוגים שונים של למידה היברידית: למידה שחלק ממנה מתקיים במבנה ביה"ס וחלק מתקיים בבית.

המסמך ממש מעשי ומוצלח לדעתי, אז תרגמתי באופן חופשי לעברית את עיקרי הדברים. את הדו"ח המלא תוכלו למצוא כאן:
Reich, Justin, and Jal Mehta. 2020. " Imagining September: Principles and Design Elements forAmbitious Schools During COVID-19." EdArXiv. July 3. doi:10.35542/osf.io/gqa2w
מה?
דו"ח מסכם של שני חוקרים מ הרווארד ו-MIT המבוסס על איסוף רעיונות ממספר קבוצות עבודה של בעלי עניין: תלמידים, מורים, מנהלים, הורים, מפקחים, קובעי מדיניות ברשויות מוניציפליות ויזמי חינוך. התוצר: 7 עקרונות פעולה מומלצים, ואיך הם יכולים לבוא לידי ביטוי בשטח.
למה?
הסיבות להתכנסות ולכתיבה: עד עכשיו היה טיפול בעיקר בצדדים טכניים של חזרה לביה"ס (שמירת מרחק, היגיינה). הייתה תגובה למצב ולא הובלה מתוך חשיבה מסודרת. בנוסף, רוב הלמידה עד כה בארה"ב הייתה מרחוק, ואילו בספטמבר תהיה כנראה למידה היברידית - חלק בביה"ס וחלק אונליין.
לשם מה?
קודם כל צריך שכל בי"ס יגדיר מהם הערכים שלו, כי כידוע, Culture eats strategy for breakfast... כדאי להחליט על קו ברור ופשוט, אבל לאפשר התבוננות, גמישות ודינמיות בהתאם לתובנות ולשינוי המצב.

תכל'ס: 7 עקרונות להפעלת בתי ספר בזמן Covid 19

1. מערכות יחסים הן הבסיס של החינוך הבית ספרי
מי שלא ימצא דרך לשים את הדגש על בניית מערכות יחסים, לא יצליח גם במשימות הלימודיות.

2. גישות ליברליות לשוויון
לא מספיק לדאוג לקידום ההישגים האקדמיים של אוכלוסיות מוחלשות. יש לשנות את כל הלמידה כך שתהיה רלוונטית עבור סוגים שונים של תלמידים ולכלול את כולם בין מקבלי ההחלטות.

3. להגביר את האחריות של הלומדים על הלמידה (Student Agency)
ילדים היו בבתים במשך חודשים וזה שיפר את יכולות הלמידה העצמאית שלהם. במקום להחזיר אותם לאחור, או "לדחוף" שיטות בית ספריות לתוך הבית, צריך להישען על דרכי הלמידה שפיתחו התלמידים באופן עצמאי, ולנסות לשלבן בלמידה הבית ספרית.

4. "Marie Kondo-ing" של סדרי העדיפויות הבית ספריות
תלמידים הפסידו חומר ויהיו פחות זמן בביה"ס בשנה הבאה. הדרך להתמודד היא שינוי סדרי העדיפויות. בהשראת גישת מארי קונדו לסידור הבית, מומלץ להשאיר רק את מה שעושה לנו טוב, ולהיפטר ממה שלא חיוני.

5. בלמידה היברידית, הזמן הפיזי בבית הספר (Building Time) יהיה שווה זהב!
יהיה פחות זמן פיזית בביה"ס וגם זה יכול להילקח מאתנו ברגע. ילדים כמהים לקשר חברתי אנושי ולפעילויות פיזיות עם חבריהם ועם המורים. לכן צריך לחשוב ביתר שאת על מה ראוי לעשות בביה"ס - רק מה שלא יכול להיעשות בבית! ובעיקר סביב קשר אנושי.

6. טיפוח המשפחה והקהילה
חשוב לטפח את הקשר עם המשפחות בקהילה כדי לעודד יכולת של ילדים ללמוד בכל זמן ובכל מקום, בתמיכת מבוגרים וילדים אחרים.

7. למידה ארגונית סדירה
כדי לפתח מוכנות לשינוי תמידי מתמשך, יש ליצור מסגרות וסדירויות ללמידה משותפת של המורים, ולעודד יישום שינויים וגמישות בהתאם להתפתחות במצב.
איך?
בכל עיקרון יש תיאור קצר + סט של Storyboards: תיאורים נרטיביים של דוברים דמיוניים (תלמידים, מורים, מנהלים), על איך זה ייראה בשטח. סיפור דמיוני שיעזור לצוותי החינוך לדמיין בעצמם את הסיפורים האפשריים שלהם.

חשוב להבין שאין כוונה להמליץ על מודל אחד ספציפי, אלא לתת רעיונות והשראה. מומלץ לקיים בכל בית ספר קבוצות חשיבה בשיתוף תלמידים ובעלי עניין אחרים, ולגבש תפיסה הוליסטית ולא סתם לאמץ רעיונות אקראיים שאינם קשורים זה לזה.
אפרט כאן עכשיו את הסיפורים שהם מציעים בכל עיקרון. מטעמי עצלות ויתרתי על הסגנון הסיפורי לטובת תמצות.... כאמור, אלו רעיונות להשראה ולא שיטה סדורה: עיקרון 1: מערכות יחסים
כפתור Call a Teacher
ללמידה מרחוק: סימנייה קבועה בדפדפן, שמעבירה אותך לצ'אט או לחדר וידיאו, שבו כל הזמן נוכח מורה להתייעצות (לפעמים ספרנית ביה"ס), למקרה שהמורה עסוק/ה ולא מצליחים להתקדם.

Advisory - קבוצת שייכות קטנה
מפגש "מה נשמע" כל יום בצהריים. כ-10 תלמידים ומורה כלשהו מצוות בית הספר. זה "המאמן" האישי של הקבוצה. המורה מקיימ/ת שיחה-שתיים אישיות במהלך השבוע עם כל אחד, ווטסאפים פעם-פעמיים ביום, וסדירויות נוספות שהקבוצה מחליטה עליהן (למשל משחקי מחשב יחד ביום ה' בערב).

Looping
להשאיר את המחנכ/ת משנה שעברה עם אותה הכיתה, כדי להתבסס על מערכות היחסים שכבר קיימות.

E-Sports
במקום נבחרות הספורט שבוטלו כרגע, פעם בשבוע מארגנים טורנירים של משחקי מחשב. נפגשים בשעה קבועה, צופים יחד בסרטון על שחקן מקצועני או קבוצה מקצוענית, או בסרטון שמלמד אסטרטגיה כלשהי במשחק, ואז משחקים יחד בקבוצות. לפעמים המורה מארגנ/ת את הקבוצות, או שמשחקים נגד אנשים אחרים ברשת. בהמשך אם רוצים - נרשמים כנבחרת בית ספרית לטורנירים שונים.
עיקרון 2: קידום שוויון
תכנון שוויוני
שילוב ילדים ממגוון משפחות בשלבי התכנון של השנה הבאה. להזמין אותם למפגשים ולהקשיב לצרכים ולהצעות שלהם, ולהציע למשל פתרונות לילדים ללא קליטת אינטרנט טובה, ילדים ששומרים על אחים קטנים וכד'. התאמה אישית לכל משפחה.

אקטואליה
התייחסות לאירועים אקטואליים שקרו בזמן שהיינו בבית - מקרי גזענות, אפליה וכו'. לעודד מעורבות חברתית ואזרחית.

פרסונליות
אפשרות לבחור כמה ומתי לבוא לבית הספר: בעקבות החוויה מהשנה שעברה, חלק רוצים לבוא רק פעם פעמיים בשבוע, וחלק רוצים לבוא כל יום. תלוי במצב בבית, ברצון הילד/ה, בעבודות ההורים (רופאים, מורים....). להקשיב, לבחון כל מקרה לגופו ולאפשר בחירה!
עיקרון 3: Student Agency
מוטיבציה
המחקר מראה שאם מנסים להעביר את התכנים הבית ספריים הרגילים לאונליין, יש ירידה בהישגים בעיקר בקרב תלמידים מרקע בעייתי ובקרב תלמידים מתקשים. לעומת זאת, אם עוברים ללמידה שמובלת על ידי תחומי העניין של התלמידים עצמם, יש עלייה דרמטית במוטיבציה ואפשר לראות הפקה של תוצרים ברמה גבוהה (בתחומי האומנות, תכנות, כתיבה וכד').

אוטונומיה
המוטיבציה גדלה כשלתלמידים יש יכולת שליטה בלמידה, לכן כדאי להרחיב את האוטונומיה של התלמידים ולאפשר בחירה מה ואיך ללמוד.

לחגוג הצלחות
מומלץ לפתוח את השנה בחגיגת הלמידה שנעשתה בבית. במקום להדגיש את החומר שהפסדנו בגלל המגפה, לספר מה כן למדנו. למשל: ניהול זמן והתארגנות עצמית, שימוש בטכנולוגיה, השתתפות במפגשי זום; חלק למדו איך ללמד אחים צעירים, חלק התחילו עבודה חדשה או השתתפו במחאות אזרחיות שונות. כל אחד מכין פוסטר או שקף להצגת משהו שלמד בחצי שנה האחרונה והוא הכי גאה בו. המורים יכולים להיעזר בזה אחר כך כדי לתכנן המשך למידה.

Base Camp
בית הספר כ"מחנה בסיס" שממנו יוצאים לסוגים שונים של מסעות למידה. לדוגמה:

בשני השבועות הראשונים מקיימים למידת פרויקטים על מקצועות שונים: ראיונות עם בעלי המקצוע, הכנת סרטונים, תכנון שאלות ועוד. חלק נעשה בביה"ס וחלק בימים שבהם לומדים מהבית.

בהמשך כל מורה מציע/ה מספר קורסים קצרים בני כחודש בנושא מסוים (מודולה). הקורסים ניתנים בסבבים מדי חודשיים.

התלמידים בוחרים קורסים בהקשר למקצוע שבו בחרו להתמחות, ומקבלים בכל מודולה תוכנית חודשית.

באמצע החודש מציעים הצעה לפרויקט ובסוף החודש מציגים אותו.

חלק מהעבודה שיתופית וחלק עצמית.

כל תלמיד/ה גם מציע/ה פרויקט עצמאי ומוצא/ת מורה מלווה. פעם בשבוע נפגשים לעשות יחד תכנון שבועי.

ביטול שנת יב
במקום לקיים שנת יב מתסכלת שבה סביר להניח שרוב השגרות המסורתיות לא יוכלו לצאת לפועל (מסיבות סיום, נשף וכד'), ולאור העלייה בצרכים חברתיים בקהילה, מכריזים על ביטול שנת יב. במקום זאת, כל התלמידים מתנדבים במקומות שונים:

עזרה בהוראה לשכבות צעירות בבית הספר או ביסודי

פעם בשבוע נפגשים בקבוצות שייכות קטנות כדי לשוחח על ההתנדבות: מעלים חוויות, חולקים קשיים, מתייעצים. מעין קבוצת תמיכה חברתית עם מורה מלווה. המורים של יב מתפנים לעזרה בכיתות אחרות, וחדרי הכיתות של יב פנויות לטובת ריווח השכבות האחרות.
עיקרון 4: "מארי-קונדואינג"
לצמצם (Decluttering)
האתגרים גדלו והמשאבים כנראה יקטנו. לכן צריך לעשות פחות דברים, אבל יותר טוב. האינסטינקט שלנו הוא להצטמצם רק ללימודי ליבה, אבל אז מגיעים לשיטת כיתות מב"ר ורק מתכוננים לבחינות. זה לא מתאים למצב העניינים כיום. האלטרנטיבה היא ללמד מבחר מגוון של תחומי דעת, אבל בכל אחד מהם להצטמצם למעט נושאים ולהעמיק בהם. לבחור נושאים שמקדמים וול-ביינג ומיומנויות.

צוותי מורים עוברים על תוכנית הלימודים במקצוע שלהם, ומחלקים את התכנים ל-5 "סלים":

1. נושאים ספירליים שחוזרים מדי שנה (כתיבת טיעון): לא חייבים לחזור עליהם כל כך הרבה!

2. Nice to Have: דברים שהוכנסו לתוכנית הלימודים אך אינם הכרחיים. אפשר לוותר כרגע.

3. נושאים שדורשים רציפות והמשכיות: חומר שבנוי על ידע קודם.

4. נושאים מהותיים וחיוניים לתחום: ליבת המקצוע.

5. מיומנויות שחשוב לתרגל שוב ושוב.

על בסיס כל הנ"ל - מתיישבים לבנות את תוכנית הלמידה, עם מיקוד רק במה שבאמת חשוב!

גישות מבוססות כישורים (Competency-Based)
לכל יחידת לימוד ולכל נושא יש מחוון ברור של כישורים נדרשים, ורשימת משימות שמאפשרות לתלמידים להדגים שליטה בנושא. למשל: מבחן בכתב, כתיבת חיבור, הצגת פרויקט, תשאול בעל פה (דגש על הצעת מגוון ובחירה). מי שרוצה ללמוד לבד - מעודדים זאת. מי שצריך ליווי צמוד יותר - מקבל.

מערכת שעות "בלוקים" (Block Schedules)
היום נפתח בביה"ס או בבית, במפגש לא-פורמלי עם קבוצת השייכות הקטנה (Advisory), ואחריו יש בסה"כ 4 יחידות זמן:

בלוק בוקר

הפסקה חברתית + אוכל

בלוק צהריים

זמן לתרגול ופרויקטים

כל בלוק = שעתיים, כל מקצוע = 2 בלוקים שבועיים. כל בלוק נפתח במפגש קצר (סינכרוני), ואז יציאה לקבוצות עבודה קטנות. בסוף סיכום בקצרה: " Shipping Check" - מה כבר הושלם ו"נשלח" במהלך הבלוק הזה.

הבלוק האחרון ביום מוקדש לפעילות בניהול עצמי: אין שיעורים אבל אפשר להיעזר במורים פנויים.
עיקרון 5: זמן במבנה ביה"ס = זהב
לפחות 50% מהזמן רצוי להקדיש לשיעורי בחירה ולפעילויות לא-פורמליות. מי שסיים בבית את המשימות של לימודי הליבה, יכול לבחור מבין קורסי הבחירה ופעילויות חברתיות אחרות. מי שלא השלים, יכול לקבל עזרה במשימות שהתקשה בהן.

Meeting Spaces
חלוקת כל שטח ביה"ס לאזורי מפגש שבהם נפגשים בקבוצות קבועות, עם עדיפות למרחבי חוץ מסומנים בבהירות.

תלמידים מובילים
ועדות וחוגים (Clubs), מנוהלים על ידי תלמידים בוגרים כדי לסכן כמה שפחות מורים מבוגרים בהגעה פיזית למבנה בית הספר. במקרה הצורך, מורים יכולים לתמוך ב-זום.

" הבית בשביל קוריקולום, בית הספר בשביל יחסים"
בבית קוראים חומר, צופים בסרטונים, נפגשים בקבוצות קטנות כדי לדבר על משימות.
בביה"ס - רק מה שלא ניתן לעשות בבית: שיחות על ענייני היום, מפגשים אישיים עם מורים למעקב ולתכנון שבועי, מעבדות, מייקרספייס...

אופציה מנוגדת: הבית לפרויקטים, בית הספר לליווי ולהקניה (Tutorials).
עיקרון 6: לטפח למידה במשפחה ובקהילה
לקראת המעבר ללמידה היברידית בספטמבר, צריך לקחת בחשבון שתידרש תמיכה משפחתית גדולה יותר, וחשוב לתת תמיכה קהילתית למי שחסרה לו תמיכה כזו בבית.

להציע למשפחות לקבוע לעצמן משבצות למידה קבועות של הורים וילדים לפי תחומי עניין משותפים (בלי קשר לתוכנית הלימודים הבית ספרית, רק כדי להתרגל ללמוד יחד).

להציע עזרה לשכנים, לילדים שהוריהם עובדים עד מאוחר וכו'.

לתת עזרה בשיעורי בית בפארקים או בספריות.

Micro School
מספר משפחות מתחברות יחד ללמידה בבקרים ולבילוי משותף אחר הצהריים. יומיים בשבוע הולכים לבית הספר כרגיל, ושלושה ימים נמצאים באחד מהבתים של המיקרו-בי"ס (בסגנון קייטנת הורים).
המיקרו-בי"ס הוא רב-גילי: כדי לאפשר זמן מחשב לכולם, הגדולים לומדים בבוקר ואחר כך משחקים ויוצרים, והצעירים הפוך. ילדים בוגרים עוזרים לקטנים, וכל יום יש הורה אחראי.

ניתן לאפשר לתלמידים אחראים וחזקים שמעוניינים בכך, ללמוד רק מהבית מערכת מלאה (כולל מפגשים חברתיים סינכרוניים). מלווים אותם מורים מבוגרים או בסיכון, שלא יכולים להגיע פיזית למבנה ביה"ס. יקטין את הכיתות למי שכן מגיע.
עיקרון 7: למידה ארגונית
הכרחי להפחית זמן מורה-תלמיד/ה לטובת זמן שיתופי של מורים.

מורים תחילה
כל יום נפתח בשעה שבה המורים עובדים יחד. התלמידים מצטרפים מאוחר יותר.

פעמיים בשבוע: פגישות זום בנושא מקצועי שהוחלט עליו מראש, וכל המורים במחוז/בעיר יכולים להצטרף ולהתייעץ, לחלוק חומרים וכו'.

פעמיים בשבוע: פגישות של מורי השכבה בביה"ס להחלפת מידע ותיאומים.

פעם בשבוע: מליאה בית ספרית לשיחה על עניינים כלל בית ספריים.

שיתופי פעולה מורים-תלמידים
כדי לפתח דרכי למידה תוך ניסוי ותעייה, כדאי לשתף את התלמידים בהתייעצות מתמדת על היעילות של השיטות השונות.
שילוב מתודות של כיתה הפוכה עם מינוי של מתרגלים צעירים מבין התלמידים החזקים בכל מקצוע, יכול לשחרר את המורים ליותר עבודה בין-אישית ופחות הקניה פרונטלית לכלל הכיתה.
לסיכום
יש פה מלא רעיונות שחלקם קטנים ומתאימים ליישום של מורה בודד/ת בכיתה, ואחרים גדולים ודורשים התגייסות כלל בית ספרית. בכל מקרה, הרעיון הכללי ברור: מערכת החינוך תעשה טעות אם תקטין ראש ותנסה לחזור כמו בובת נחום-תקום למה שהיה לפני הקורונה.

כמו ששמעתי בסמינר זום בין-לאומי שהשתתפתי בו לאחרונה (היו כל כך הרבה! כבר לא זוכרת איזה מהם): Never Waste a Crisis - לעולם אל תבזבזו משבר! הלמידה ההיברידית עשויה להתגלות כמפתח לשינוי שכולנו ייחלנו לו...
מורים? תלמידים? מנהלים? הורים?
קחו את הרשימה הזו, אספו את הקהילה שלכם, ותתחילו לדמיין ביחד את הסיפור של בית הספר שלכם: אפשר להיעזר ב-7 העקרונות הנ"ל כדי ליצור קבוצות חשיבה, לנסח עקרונות אחרים שאתם מאמינים בהם, או להקים ועדות פעולה קטנות שיהפכו את העקרונות והרעיונות למעשים בשטח שמתאימים בדיוק בשבילכם. בהצלחה!!!

רוצים ללמוד עוד? ראו גם:
- מחשבות על האטה בחינוך
- הקלטה של וובינר שהתארחתי בו אצל נאוה לוי מאתר Lergo: למידה מהבית, חינוך ביתי או בית ספר היברידי? למה, מה ואיך

עקבו אחריי גם בפייסבוק

# data[].attributes.attachment_link.title
מדמיינים את ספטמבר

# data[].attributes.attachment_link.description
דו"ח שפורסם ב-3 ביולי 2020, מנסה לעזור לנו לדמיין כיצד ייראו בתי הספר בספטמבר הקרוב, כאשר בעולם כולו יעברו ככל הנראה לסוגים שונים של למידה היברידית: למידה שחלק ממנה מתקיים במבנה ביה"ס וחלק מתקיים בבית. המסמך ממש מעשי ומוצלח לדעתי, אז תרגמתי באופן חופשי לעברית את עיקרי הדברים.

# data[].attributes.attachment_link.description
Evergreen Education Group conducts research and offers insights into the K12 digital learning landscape. We help state and federal governments, school districts, companies, and foundations understand the ever-evolving digital learning landscape so they can successfully plan and implement best practi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למידה היברידית, היא "המשך הלמידה מרחוק בכיתה והמשך הלמידה בכיתה מרחוק". למידה ממוזגת היטב לא יכולה להיות "alone stand " של כל אחת מצורות הלימודים הללו. כלומר, באם לא יהיה קשר בין השיעורים מרחוק לשיעורים הכיתתים לא נוכל לקרוא לכך למידה ממוזגת, וכן אם השיעורים לא ימשיכו זה את זה או "יתכתבו" זה עם זה, גם כך, לא יוכלו להיקרא למידה היברידית ( למידה היברידית מהלכה למעשה, נב גל 2020 ).
כיצד נראית יחידת לימוד היברידית?
פעם התלמידים מבצעים את השיעור בכיתה ופעם בלמידה מרחוק בבית ובכל מקרה יש קשר בין החלקים השונים של היחידה הנלמדת ( למידה היברידית מהלכה למעשה, נב גל 2020 ).
מודל השילוב העצמי
דגש: הלומד בוחר את מינון הלמידה המקוונת, כהשלמה ותמיכה למערכת השעות הרגילה.

הגדרה: יישום בו התלמידים בוחרים בלמידה מקוונת על מנת לתמוך בלימודיהם במסגרת מערכת השעות הרגילה.

המורים המעבירים את הלמידה המקוונת מוגדרים כמורים המלווים את התלמידים(teachers of records) והלמידה יכולה להתבצע בתחומי בית הספר או כלמידה מרחוק.

דוגמה: ב"ס קהילתי בפנסילבניה מציע לתלמידים מכיתות ו' עד יב' להשתתף בקורסים מקוונים . התלמידים אשר בוחרים באפשרות זאת עוברים הדרכת אוריינטציית סייבר לפני הרישום. הקורסים נלמדים בצורה א-סינכרונית בזמן שנבחר ע"י התלמיד. התלמידים יכולים לבחור אם ללמוד קורסים אלו בחללים ייעודיים בבית הספר או בלמידה מרחוק. המורים המלווים הם המורים המעבירים את הקורסים המקוונים.

רוב מורים אלו מלמדים גם בהוראה פנים אל פנית בבית ספר זה. מצבי הלמידה כוללים למידה פנים אל פנים במסגרת הכיתה ולמידה מקוונת בבחירה אישית של התלמידים.
מקור וקרדיט :
ליאת צבירן וד"ר עופר מורגנשטרן . למידה משולבת (היברידית), סקירה לבקשת אגף בכיר אסטרטגיה ותכנון, משרד החינוך יוני 2020 .
מודל העשרה וירטואלי (Enriched virtual model)
דגש : מרבית הלמידה מתבצעת מרחוק ובאמצעים מקוונים. הלמידה פנים אל פנים נועדה להעשרת חווית הלומד. מודל זה מתאים אינהרנטית לאילוצי למידה מרחוק העשויים להידרש במצבי חירום.

הגדרה: מודל בו בכל תחום למידה הלמידה מתחלקת בין למידה מקוונת מרחוק ולמידה בבית הספר.

רבות מתוכניות ההעשרה הווירטואליות החלו כתוכניות למידה מקוונת מלאות, ופיתחו תוכניות למידה משולבות(blended) עם תוספת של לימודים בבתי ספר פיזיים על מנת להעשיר את חווית הלומדים. כלומר תהליך הלמידה מבוסס ברובו על למידה מקוונת מרחוק, והמפגשים פנים אל פנים נוספו כרכיב להשלמה והעשרה. בתוכניות אלו הלומדים בדרך כלל מגיעים לבית הספר בחלק מימי השבוע בלבד.

דוגמה: תלמידי כיתות ח' ו-יב' בב"ס ב- Albuquerque נפגשים ללמידה פנים אל פנים בשיעור הראשון. במידה והם שומרים על ממוצע ציונים מעל סף מסוים, הם יכולים לבחור להשלים את שאר לימודיהם בלמידה מרחוק.

מקור וקרדיט :
איור : דוגמה למודל שילוב עצמי בבית ספר קהילתי בפנסילבניה (ב אדיבות ליאת צבירן וד"ר עופר מורגנשטרן .)
מודל בחירה מאפשרויות (a la carte)
ליאת צבירן וד"ר עופר מורגנשטרן . למידה משולבת (היברידית), סקירה לבקשת אגף בכיר אסטרטגיה ותכנון, משרד החינוך יוני 2020 .

דגש: הלומד יכול לבחור ללמוד נושאים עם מורים באופן מקוון, כתוספת למערכת הרגילה. מודל זה מעניק ללומדים גמישות רבה יותר בנוגע ללוח הזמנים שלהם.

הגדרה: מודל זה מאפשר ללומדים לבחור בקורס לימוד מקוון מוכר. קורס זה מתווסף ללמידה פנים אל פנים. מודל זה מאפשר להרחיב את הגמישות המוצעת ללומדים ואת היצע הקורסים. מסיבות אלו, זהו אחד מהמודלים המועדפים בבתי ספר תיכון בהם בהם מתבצעת למידה משולבת.
מקור וקרדיט :

בצילום : מפגש שבועי ב2019 של קבוצת למידה עם המורה החונכת באחד מבתי הספר בפנסליבניה המיישמים את מודל הבחירה מאפשרויות

ר חל ארליך : למידה היברדית , 16 ביולי 2020 , סקירה מעולה !! גישות נוספות ללמידה היברדית : Going online to get offline
ליאת צבירן וד"ר עופר מורגנשטרן . למידה משולבת (היברידית), סקירה לבקשת אגף בכיר אסטרטגיה ותכנון, משרד החינוך יוני 2020 .

In one example of the facilitated network model, Summit Public Schools students cover core content knowledge online from a "playlist" consisting of a mix of teacher-created lessons and third-party content from providers like Khan Academy. The playlist lives on Summit Learning Platform, developed in partnership with Facebook engineers. While online learning is the backbone of Summit's playlist model, it is certainly not the school's only component. In fact, in addition to online learning's ability to open up more room for personalized, face-to-face instruction, it has unlocked a range of offline experiences: 70% of a student's grade depends on her performance on numerous team projects, through which students develop higher-order skills like problem-solving and creative thinking. Summit's online playlists make it more feasible to flexibly deliver these experiences at scale.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דגמים פדגוגים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
למידה היברידית

# data[].attributes.attachment_link.title
מודלים אפשריים של בתי ספר היברדיים ליישום בישראל 2020-2022

# data[].attributes.attachment_link.description
למידה היברידית, היא "המשך הלמידה מרחוק בכיתה והמשך הלמידה בכיתה מרחוק". למידה ממוזגת היטב לא יכולה להיות "alone stand " של כל אחת מצורות הלימודים הללו. כלומר, באם לא יהיה קשר בין השיעורים מרחוק לשיעורים הכיתתים לא נוכל לקרוא לכך למידה ממוזגת, וכן אם השיעורים לא ימשיכו זה את זה או "יתכתבו" זה עם זה, גם כך, לא יוכלו להיקרא למידה היברידית (למידה היברידית מהלכה למעשה, נב גל 2020 ).

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/drive/mobile/folders/1z2HHyVfluMnRJjGHY9A9gEHbebZOfcuC

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למורי בתי הספר העל יסודיים בעיר רחובות

עלון זה מוגש לכם באהבה, כי הצלחות צריך להעביר הלאה

במסגרת שבועיים של חגיגת למידה היברידית בחטיבות הביניים בעיר רחובות (יוני 2020), בהובלת המפקחת הכוללת חנה חרוסט, ואפרת צוקרמן, מנהלת האגף. פיתחנו סדנאות ייחודיות למורי העל-יסודי בעיר, לשם העמקת המיומנויות, הכלים וההתנסות בלמידה היברידית.
התכנית למורים, פותחה על ידי אורית טאטי, ממונה על התקשוב במחוז מרכז, צוות מדריכי התקשוב ורכזי התקשוב של מרכזי הפסג"ה, מחוז מרכז, כולם מורים ואנשי חינוך מהשטח שהציגו מודלים וכלים שעובדים להם כמורים.
התכנית התקיימה מידי ערב במשך שבועיים, כ-50-70 מורים ומנהלים השתתפו בכל ערב מתוך בחירה ורצון להתפתח, להתנסות ולעשות אחרת.

רוצים גם לקבל כלים ללמידה היברידית ?

בשמחה, כי דברים טובים צריך להעביר הלאה. בעלון מצורפות לכם הקלטות המפגשים ומצגות לשימושכם.
מאחלים לכם למידה מהנה ומשמעותית. נשמח למשוב מכם לאחר הצפייה!

ייעוץ אסטרטגי והובלה - גלית לוי // Fresh Blue

עריכה: סיגל דורי

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה היברידית - סדרת הדרכות

# data[].attributes.attachment_link.description
למורי בתי הספר העל יסודיים בעיר רחובות במסגרת שבועיים של חגיגת למידה היברידית בחטיבות הביניים בעיר רחובות (יוני 2020), בהובלת המפקחת הכוללת חנה חרוסט, ואפרת צוקרמן, מנהלת האגף. פיתחנו סדנאות ייחודיות למורי העל-יסודי בעיר, לשם העמקת המיומנויות, הכלים וההתנסות בלמידה היברידית.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המושג למידה היברידית, פרץ אלינו לתודעה בתקופה האחרונה ופירושו שילוב של אופני למידה שונים בתהליך הלמידה, שעיקרם: מפגשי פנים אל פנים, מפגשים סינכרוניים (זום, Google meet ,WebEx ועוד) ומפגשים א-סינכרוניים (מודל, פודקאסט, טד, יוטיוב ועוד). הגישה החינוכית והנחות היסוד של למידה היברידית אינן מוגדרות עד הסוף עדיין והן מתהוות ממש בימים אלה. מה שכן ניתן לומר בבירור הוא שלשילוב של אופני למידה שונים יש יתרון משמעותי למורה, לתלמיד, לתהליך הלמידה ולתוצריו, על פני הלמידה החד - ערוצית.

במאמר זה, ברצוננו לחבור לתחושות ולצרכים שלכם בהובלת למידה היברידית ולהציג בפניכם 10 צעדים שאנו ממליצים לפעול על פיהם, כדי לתכנן תהליך למידה היברידי של יחידת לימוד או תוכנית לימודים שנתית כוללת. צעדים אלו גובשו מתוך הניסיון שצברנו בלמידה בימי הקורונה ובמסגרת שבועיים של למידה היברידית בחטיבות הביניים בעיר רחובות.

שיעור סינכרוני בנושא אסטורונומיה וחלל, בהנחיית דגנית כובשי מחטיבת "אורט".
תלמיד מציג סימולטור טיסה בעקבות דיון על המפץ הגדול
1. הגדרת תוצרי הלמידה
התחילו מתוצר הלמידה הסופי והגדירו אותו בארבע רמות עיקריות: ידע, מיומנויות, כלים, לומד.

ידע: שאלו את עצמכם מה התלמיד ידע בסיום התהליך, יותר ממה שהוא יודע כעת? למה חשוב שידע זאת? אם תהיה לכם תשובה לשתי שאלות אלה תהיו מדויקים יותר בתוכן שתתמקדו בו ובאופן ההנגשה לתלמידים. אנחנו למשל, הצענו לכל תלמיד לאסוף מידע בנושא שמעניין אותו ושהיה רוצה לעניין בו את חבריו וקראנו לזה תגלית, סוג של "הידעת?". העיקרון שהנחה אותנו הוא עקרון הרלוונטיות. הרציונל היה לאפשר לתלמיד להעמיק בתחום עניין שמסקרן אותו ובכך גם לאפשר למורים להכיר יותר מקרוב את תחומי העניין שמעניינים את תלמידיהם בפרט ואת ילדי דור ה-Z בכלל.

מיומנויות: שאלו את עצמכם אילו מיומנויות נרצה לפתח אצל התלמידים בתהליך הלמידה? למשל, שאילת שאלות, חקר, שיתופיות, חשיבה ביקורתית, יצירתיות, גמישות, הצגת מידע, למידה עצמית ועוד. אם תהיה לכם תשובה לשאלה זו, תוכלו ליצור יותר הזדמנויות למידה שיאמנו את התלמידים במיומנויות שתרצו לפתח.

כלים: שאלו את עצמכם עם איזו פרקטיקה יצאו התלמידים בתום התהליך, מהו הכלי היישומי שאתם מעניקים להם בתום תהליך הלמידה? אנחנו רצינו להקנות לתלמידים כלים דיגיטליים שפחות מוכרים להם, באמצעותם יוכלו להציג את התגליות. קראנו לזה תגליות דיגיטליות.

הצענו לתלמידים כ-10 סדנאות שונות של כלים דיגיטליים שונים, כמו הכנת סרטון אנימציה, קריקטורה, כרזה, אינפוגרפיקה, מצגת ועוד, לבחירתם. הסדנאות התקיימו ביום למידה מרחוק של כלל תלמידי כיתות ח' בעיר. בכל סדנא השתתפו 250-300 תלמידים מרחבי העיר, כי בחרו להכיר דווקא את הכלי הזה ולהציג איתו את התגלית הדיגיטלית. אחת התלמידות כתבה במשוב: "למדתי איך להכין סרטון אנימציה ועכשיו כשיהיה לי משעמם, אכנס לאפליקציה ואכין כל מיני סרטונים מצחיקים".

הלומד: היום יותר מתמיד ברור לנו שאנחנו צריכים להכיר טוב יותר את עצמנו, את החוזקות, העוצמות והייחודיות שלנו. תהליך הלמידה ההיברידי מזמן לנו תצורות למידה שונות שמאפשרות לנו ללמוד על עצמנו ואת עצמנו בהיבטים שונים. על כן, חשוב מאוד לאפשר לתלמידים לערוך רפלקציה עצמית המזמינה אותם להתבונן על עצמם בתהליך הלמידה: מה למדו? מה הרגישו? מה למדו על חבריהם? מה למדו על עצמם? כך יוכלו לעקוב אחרי תהליך הצמיחה האישי שהתרחש לאורך הזמן. תלמידה כתבה, למשל: "לקחתי את זה שאני צריכה להיות פתוחה לרעיונות חדשים כדי שאני אוכל להיעזר בהם בעתיד".

תגלית דיגיטלית שהוכנה על ידי תלמידי קורס mooc מדעים ומייקרס שהתקיים בחטיבת "השיטה", רחובות
2. בחירת אופני הלמידה המתאימים
בחרו את אופני הלמידה המתאימים לכם כמורים, לתלמידים שלכם ולתוצרי הלמידה שהגדרתם. למידה היברידית משלבת שלושה אופני למידה עיקריים: פנים אל פנים, סינכרוניים וא-סינכרוניים. אנחנו מצאנו שמפגשים סינכרוניים יכולים להיות יעילים מאוד בהקניית ידע; מפגשים פנים אל פנים יכולים להיות יעילים מאוד לפיתוח חוסן נפשי, מיומנויות רגשיות, שיתופיות ועוד ומפגשים א-סינכרוניים יכולים להיות יעילים להכרה עצמית של הלומד ולמיומנויות של הלומד העצמאי, חקר, חשיבה ביקורתית ועוד.

בבחירת האופנים נסו להסיר את מגבלות הזמן, המרחב והמסגרת הידועים ומוכרים לכם. ככל שתאפשרו לעצמכם, כך תממשו יותר את עוצמות הלמידה ההיברידית. כך למשל הצענו לכל מורי העל יסודי בעיר להשתתף בסדנאות סינכרוניות בהתאם לרצונם ולפי בחירתם.
3. להיות נוכחים בתהליך
הנכיחו את עצמכם בתהליך הלמידה. בלמידה פנים אל פנים הנוכחות שלכם כמורים ברורה ומוגדרת. תלמידים יודעים מתי ואיך לפנות אליכם. כאשר מוסיפים למידה סינכרונית ובעיקר בלמידה א-סינכרונית, רצוי להגדיר דרכים וזמנים לתקשורת אתכם לתמיכה ולמענה על שאלות. כלומר, לזכור שחשוב שתנכחו את עצמכם גם כאשר התלמיד מתמודד בעצמו עם תהליך הלמידה מול המסך.

תגלית טעימה (קינוחי כוסות מוס לוטוס) שהכינה בשיעור סינכרוני תלמידה מחטיבת "מדעים", שהשתתפה בקורס קונדיטוריה מלונאית, שהתקיים בתיכון "עתיד", רחובות
4. יצירת אינפוגרפיקה של שלבי למידה
חלקו לתלמידים אינפוגרפיקה המתארת את שלבי הלמידה עד לתוצר הסופי, משולבת בלוחות זמנים. בלמידה היברידית מורכב יותר לראות את שלבי התהליך. כלומר, להבין כיצד כל מפגש מוביל לתוצר הסופי, ולכן כדאי להראות מראש את הצעדים שבדרך ובכל מפגש לפתוח ו/או לסגור בהצגת השלב שבו אנחנו נמצאים.
5. מגוון אופציות לתכנים ואופני למידה
הציעו לתלמידים אופציות לבחירה של תכנים ו/או אופני למידה. אחד הגורמים העיקריים ליצירת מחוברות של תלמידים מדור ה-Z ללמידה הוא חווית הבחירה. למידה היברידית פותחת בפנינו המורים את האפשרות להציע לתלמידים אופציות לבחירה. למשל, לבחור מתוך מגוון הרצאות טד שאתם מציעים להם, הרצאה אחת; לבחור מתוך מגוון אסטרטגיות למידה: קריאת מאמר, שמיעת פודקאסט, סרטון אנימציה ועוד, את האסטרטגיה שמתאימה להם; לבחור מתוך מגוון אפשרויות להצגת תוצרים אפשרות אחת ועוד. אנחנו מצאנו שככל שהצענו אפשרויות בחירה לתוכן, לדרך, לתוצר ועוד, כך עלתה המחוברות והמוטיבציה וקיבלנו תוצרים מרגשים, עמוקים ומפתיעים.
6. יצירת תוכן של התלמידים
תנו לתלמידים ליצור תוכן. הכוונה ליצירת תוכן המבוסס על התובנות האישיות, הדבר מעודד לבטא את הקול האישי מתוך הקשרים ומסקנות.

תגלית דיגיטלית שהכינה תלמידה מחטיבת דה-שליט, שהשתתפה בקורס תקשורת בחטיבת "מדעים", רחובות
7. יצירת שיתופי פעולה
צרו שיתופי פעולה בין גורמים שונים ובינכם לבין התלמידים. למשל, בינכם לבין מורים מדיסציפלינות שונות, בינכם לבין רכז תקשוב בבית הספר, בינכם לבין התלמידים. אחד המורים סיכם מראש עם אחד התלמידים שבמפגש הסינכרוני הוא זה שמפעיל את המצגת, הסרטונים וכו'. הדבר אפשר למורה להתמקד בתוכן ובתלמידים ולא להילחץ. כאשר כל אחד מתעסק במה שהוא הכי טוב בו, נוצרים שיתופי פעולה שממנפים את תהליך הלמידה ומעצימים את האחר.
8. להסתגל בקלות
היו אג'יליים תוך כדי תהליך הלמידה. אג'יליות או בעברית זמישות, מתארת את היכולת שלנו להתארגן, להתחדש, להסתגל ולהשתנות במהירות. חשוב להיות כל הזמן עם אצבע על הדופק ולשאול האם אנחנו בדרך המתאימה לעבר תוצרי הלמידה שהגדרנו ובמידה והתשובה היא לא, להיות אג'יליים ולחשב את המסלול מחדש ו/או להגדיר יעד חדש.
9. אמון הדדי
סמכו על עצמכם ועל התלמידים וכל מילה נוספת מיותרת.
10. הגדרת התמקדות ההנחיה שלנו
שימו לב במה אתם מתמקדים כמורים וכמנחים. כל אופן של למידה מצריך מאתנו מיומנויות הוראה והנחיה שונות. כך למשל, במפגש סינכרוני, אם אנחנו מישירים מבט למצלמה, אנחנו מייצרים תחושה אצל התלמידים שאנו יוצרים איתם קשר עין ובכך מגבירים את הקשב שלהם ולכן כדאי מדי פעם לנוע במבט מהמצלמה אל התלמידים ולהיפך. אולם, אנחנו לא באמת רואים את התלמידים ולא יכולים לדעת האם הם באמת בקשב או לא. דוגמא נוספת: כדאי לברר לעצמנו, האם אנחנו מאפשרים לתלמידים לשאול שאלה מתי שירצו. במידה וכן יכול להיות שלא נשמע אותם שואלים, מכיוון שיש דיליי או שדיברו בלחש ולכן כדאי שנגדיר זמן לשאלות, כדי שלא נפספס תלמיד ששואל.

לסיכום, שילוב של אופני למידה שונים פנים אל פנים, למידה סינכרונית וא-סינכרונית מצריך מאתנו תכנון ומחשבה לתוצרי הלמידה, לצרכי התלמידים ולהעדפות שלנו כמורים, כדי לממש בצורה מיטבית את יתרונותיה של הלמידה ההיברידית. ככל שנגבש את תהליך הלמידה בהתאם לעשרת הצעדים הללו, כך נוכל להמריא למחוזות חדשים ביחד עם התלמידים.

השתתפה בכתיבת המאמר: חנה חרוסט, מפקחת כוללת של העיר רחובות ומפקחת על הפיתוח המקצועי, מחוז מרכז.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
חפציה בן ארצי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יעל צמח-גרינשפון

# data[].attributes.attachment_link.title
10 צעדים לתכנון למידה היברידית יעילה | הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
המושג למידה היברידית, פרץ אלינו לתודעה בתקופה האחרונה ופירושו שילוב של אופני למידה שונים בתהליך הלמידה, שעיקרם: מפגשי פנים אל פנים, מפגשים סינכרוניים (זום, Google meet ,WebEx ועוד) ומפגשים א-סינכרוניים (מודל, פודקאסט, טד, יוטיוב ועוד). הגישה החינוכית והנחות היסוד של למידה היברידית אינן מוגדרות עד הסוף עדיין והן מתהוות ממש בימים אלה.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אירועים מחוננים

# data[].attributes.attachment_link.title
מהי למידה היברידית ואיך נכון להיערך אליה פדגוגית: בניית תוכניות לימודים

# data[].attributes.attachment_link.description
הקורונה, שהכריחה אותנו ללמד מרחוק, צריכה להביא אותנו לחשיבה פדגוגית. מהי למידה היברידית (מעורבת) ואיך בונים יחידת למידה היברידית ומשדרגים את הבלמידה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ראשית לפני שנבין מדוע זו הלמידה המומלצת למגוון גדול של תהליכי למידה, אנו מבינים כבר מהשם שמדובר בשילוב של מספר דרכי למידה,[1] משמעות המונח היברידי היא "בן-כלאיים", כלומר: הכלאה של שני זנים זה עם זה. מקורו בעולם ההלניסטי העתיק, שבו שימש לציון יצורים מיתולוגיים כגון בתולת ים

)שילוב של דג ואישה( או פגסוס )שילוב של סוס וציפור(.

שתי דרכי ההוראה שאני ממליץ לשלב אותן הן:

א. הוראה קלאסית - סינכרונית )שיעור של מורה מול תלמידים ,הרצאה מול סטודנטים, שידור של הוראה דרך ZOOM( המכנה המשותף לכל הדוגמאות הוא שכולם לומדים אותו הדבר באותו הרגע, כי כולם מקשיבים לאותו מקור ידע בכל זמן נתון.

ב. הוראה דיגיטלית - א-סינכרונית )שיעורים מוקלטים, קורסי הכשרה, YOUTUBE, וספר מתכוני בישול דיגיטלי( כולם מלמדים אותנו, והמכנה המשותף לכולם שבכל הדוגמאות שהבאנו הלומדים מתקדמים כל אחד בקצב ובכיוון שלו.

חשוב לציין שגם בתוך העולם הדיגיטאלי יש המון הוראה קלאסית )כמו ZOOM( אבל מאחר ואנחנו מדברים על המהות של ההוראה אנו בהחלט יכולים לחלק את הדברים בצורה שכזו.

כעת, הוראה היברידית היא למעשה שילוב של תהליך שבו אנו ממנים מורה לתלמידים )יכול להיות מורה עם 35 תלמידים ,ויכול להיות מרצה לפיסיקה2 עם עשרות אלפי עוקבים( והם מקיימים תהליך למידה מבוקר ומנוהל.

אנו מבינים שבתהליך כזה אנו משנים את מעמד המורה, בתהליכי למידה קלאסים, המורה היה הדמות שהיה מורה מה ללמוד, מתי ללמוד, ואף זה שמראה לתלמידים את החומר עצמו בכך שהוא מציג אותו

במצגת או כותב אותו על הלוח ,בלמידה היברידית אנו מבינים שהיום[2] יש סביבה טכנולוגית עשירה שמאפשרת לתלמידים לצרוך את הידע ולכן מעמד של המורה משתנה והופך למנחה, מעתה נתייחס למנהל תהליך הלמידה בשם "מנחה".

מעבר זה אינו קל, רוב הציבור כן רואה את המורה כדמות סמכותית, בעל ידע, לעומת המרצה הדיגיטאלי שלרוב נתפס כפחות בעל ידע ופחות מקצוען4 ככל הנראה שתפיסה זו מקורה בעיקר משתי סיבות:

1. מרצים שממנים את עצמם )כל אחד יכול לפתוח ערוץ ביו-טיוב ולפתוח קורס, ואתר(

2. הצעות של חברות מתחרות שמטילות ספק באמינות המתחרים )הרבה יותר מהאקדמיה(.

בעיות אלא, ונוספות למעשה יוצרות לא מעט מאתגר "הביצה והתרנגולת" האם באמת ייתכן להביא את

המרצים הטובים ביותר לביצוע של למידה היברידית? האם הם לא חוששים שתידבק בהם תדמית ה"מרצה פופוליסטי"

לאחר שהבנו את ה"מקור השם" כעת נבין את תהליך יצירת למידה היברידית, תהליך הבנוי משלושה שלבים )שאני באמת חושב שאנו צריכים להנגיש כל אחד מהם עבור המורים/מרצים(:

1. בניית החומר הלימודי )כתיבת מצגות ידע, סרטונים, מדריכי שלב אחר שלב וכיוב'( - מתוקף תפקידי בשנים האחרונות, אני עד לכתיבה של עשרות תוכניות חינוך שונות, וכל תוכנית עם

הפורמט שלה, וכל פרויקט "ממציא את התורה" - פה מסקנתי הראשונה, לבנות "טמפלט" עבור כל אחד מסוגי השיעורים, ולאמץ אותו כסטנדרט, ללמד את הסטנדרט הזה בבתי ספר להכשרת מורים, לעדכן את המורים הקיימים בהשתלמויות חובה, על "טמפלט" הללו להיות מונגשים עבור

בעלי אוכלוסיות מיוחדות, בעלי אפשרות להתממשקות למערכות LMS )המערכת תזהה עוגנים מסוימים ותדע למשוך את התכנים בצורה הטובה ביותר לתוך הענן החינוכי([3]

2. תכנון מבחני כישורי למידה ונקודות בחינת ידע הכרחי, עולם זה של הערכה איכותית ובשונה מהערכה הכמותית הנהוגה כיום לרוב הוא תחום רחב, מאמר על הנושא יפורסם בשם "הערכה

מעצבת או מצמצמת ".[4] אנו לא עוסקים בהערכה כמותית או איכותית, אלא שינוי תפיסת הערכה מהיסוד.

3. החלק השלישי הוא החלק החשוב ביותר, השלב של בנייה של מפגשי הנחייה בהם המורה מצליח לבצע שני דברים חשובים: לבקר את התהליך שנעשה עד כה, ולעודד את התלמידים להמשיך את התהליך .

אתגר מרכזי במפגשי החניכה הוא היכולת לעשות את שני הדברים הללו במישור האישי ובמישור הכיתתי .

כפי שאין אנו מעריכים שאם ניקח אדם ונעמיד אותו מול כיתה לפתע הוא יהפוך למורה, אנו מעריכים שרובם המוחלט של המורים צריכים לעבור הכשרה7 , להכיר תיאוריות מחקר בתחום, ליישם את ההוראה

הראשונית בצורה מבוקרת, וכמובן לבצע את הדברים בהדרגה, אנו נוכל בוודאות להניח שתפקיד המנחה הוא תפקיד שדורש הכשרה, ואף הכשרה כפולה, בשני מישורים: המישור הפדגוגי, והמישור הטכנולוגי.

המנחה צריך להבין שתפקידו כולל גם תפקיד המורה הקלאסי עבור תלמידים שמתקשים, וזקוקים

להוראה אישית מותאמת בנוסף להוראה המובנת במערכת, "הם צריכים מישהו שיסביר להם" לעיתים אנו נתקלים בתלמידים בעלי רקע של כישלונות קודמים, ואמונה עצמית נמוכה, עבור תלמידים אלה המנחה צריך להתחיל תהליך שיקום של האמונה העצמית, אולי אפילו לבנות להם מסלול קדם למידה רצוף הצלחות קטנות שיינטעו בתלמידים את תחושת המסוגלות, וגם תפקיד מנחה שמוביל את הדרך .

עלינו כאנשי הוראה לשנות את התודעה שלנו, ידוע שמחשבה יוצרת מציאות במובן הפסיכולוגי, וכולנו מכירים את "אפקט פיגמליון" המגובה במחקרים רבים, ולכן האתגר הראשון של למידה היברידית הוא ליצור דור של אנשי חינוך שמסוגלים לחנך בצורה שונה מהצורה בה הם חונכו, רובנו המוחלט תלמידים של השיטה הסינכרונית, מיעוט מביננו זכו גם להתנסות בשיטה האסינכרונית )לדוגמא כל מי שלמד

באוניברסיטה בפתוחה, עוד זכורים לי הקורסים שעברתי שם והעבודות שבאוניברסיטה נקראות ממ"ש שהייתי צריך להגיש, וכמות המשמעת העצמית שנדרשה לי לכך, היום עשרות אלפי תלמידים חדשים מקבלים את חווית הלימוד הא-סינכרוני בקמפוס IL, בקורסי הוראה של מקצועות פורמלית והעשרה(

מדוע אני חושב שמערכת ניהול למידה LMS טובה צריכה להכיל אלמנטים של אינטליגנציה מלאכותית[5]?

ראשית, ניישר קו לגבי המנוח הנפוץ, מבחינתי אינטליגנציה מלאכותית בעניין שלנו זו תוכנת מחשב

שיודעת ליצור יידע חדש, לאבחן מקרים חדשים על סמך מקרים קודמים, ולכן במידה ונוכל להעמיד

לרשות המנחים שלנו מערכת שהם יוכלו להגדיר שהם התלמיד טועה בשאלות 4,2,1 סימן שהוא צריך

לחזור על הפרק השלישי בחומר שהוא נבחן עליו, יתרה מכך, המערכת תשלח את הלומד ללמוד שוב ,תציע לו לעשות מבחן שוב עם שאלות אחרות ושוב לאפיין אם הוא יודע היטב את החומר, ואם לו היכן הוא צריך לחזק את כישוריו .

כיום כל התפקיד הזה מוטל על כתפי המורים, מאחר ואנו יודעים שיש מערכות שיודעות לעשות את

התהליך הזה ולמעשה יחסית בצורה פשוטה, אנו יכולים להוריד את הנטל הזה מכתפי המנחים שלנו, ולתת להם את המשאבים )כוח, זמן, רצון, אחסון( לעשות בדברים שכיום אין לנו יכולת מלאכותית לעשות אותם ,ייתכן שבעתיד נוכל לפתח מערכות מחשב שיוכלו לנתר ולייעץ כל שיפור תרגול נושא עבודת הצוות ,

שיתוף והפרייה הדדית, וככלל המטרה היא שהמנחים יעשו את מה שרק הם יודעים לעשות, והכי טוב. ועל כן בשלב ראשון עלינו להכשיר דור של אנשי חינוך שיעשו את המעבר ממורים למנחים:

מנחים כל תלמיד בקצב שלו ,וקובעים לו מטרות אישיות ומדדים להצלחה .

מלמדים את כולם בצורה שווה,

ללא קשר לתכונות האישיות של כל תלמיד .

הם חלק ממגוון מקורות ידע רבים .

דיון הוא פתח לשיחה פתוחה, שיכולה להביא את המנחה בעצמו למחוזות חדשים .

דיון הוא למעשה ניסיון של התלמידים להבין מה המורה חושב .

המנחה בונה קו פדגוגי, הוא מאפשר לכל לומד לנוע בקצב שלו, ולעיתים אף ליצור דרכים חדשות .

המורה יודע כיצד יתחיל וכיצד יסתיים השיעור

למידה בצוותים מאפשרת שילוב תכונות ולהגיע לתוצרים שלומד יחיד לא היה יכול להגיע לבד .

למידה בצוותים נועדה בשביל לפתור את התרגילים מהר יותר .

המנחה שותף עם התלמידים בהצלחה ,שנקבעת ע"פ מדדים איכותיים

האחראי הבלעדי על כישלון או הצלחת התלמידים במבחנים .

הקורסים זמינים לתלמידים 7/365/24

זמין לתלמידיו בזמן השיעור

לעיתים זמין לזמן מוקצב נוסף

והתלמידים יכולים להיכנס מתי שירצו

מנחה אחד יכול להוביל וזמין עבור עשרות

מורה אחד יכול ללמד בצורה יעילה

20 לומדים, מעבר לכך יש קושי להכיל את ההטרוגניות של הכיתה ,ולעיתים נפספס את המחוננים שישתעממו, ואת

המתקשים שיתעייפו בניסיונות להדביק את הקצב .

תלמידים ,מנחה וותיק אף יכול להוביל

מאות תלמידים בתהליך, תוך שהוא מנצל

את היתרונות של מערכות טכנולוגיות

לביצוע מעקב אחר ההתקדמות ואיתור

תלמידים שצריכים התייחסות מיוחדות

ופרקי למידה בהם החומר בעייתי ודורש

אין תחרות בין התלמידים, יש מסלול וכולם רצים בו, עם תלמיד רוצה ללמוד מתלמיד אחר, זה מבורך ויש לעודד את זה ,התוצרים יהיו שונים, וכל תלמיד יביא את יכולותיו בפרויקט שלו .

חוששים שהתלמידים עלולים להעתיק אחד מהשני, כי השאלות זהות, מאחר והחומר הנלמד זהה ,התלמידים לומדים "להגן" על המידע ולא חולקים ידע .

תהליך הערכה רובו מבוצע ע"י מבחני ידע שמבוצעים במערכת הטכנולוגית, שנותנת משוב ללומד, המנחה שותף פעיל בערכה בפרויקטים, דבר שמעניין אותו באופן אישי כבעל מקצוע בתחום .

תהליך הערכה הוא שוחק ומונוטוני עבור המורה (לקרוא עשרות מבחנים, לאחר שעות העבודה)

מנגישים את הידע על גבי פלטפורמה

מלמדים בצורה רציפה, אם משהו לא מובן יש צורך לעצור את ההוראה ולענות לשאלות מהתלמידים )ולעיתים לחזור על החומר(

התלמידים יכולים לנוע בקורס קדימה

ואחורה בשליטה מלאה של התלמיד ,

כל הנקודות שמסומנות בצבע צהוב, דורגו כבעלי חשיבות גבוהה עבור תלמידים[6].

אם היתרונות הם כה ברורים, איך שתהליך זה הוא לא המרכזי במערכת החינוך? כי יש כמה אתגרים שרק לאחרונה נוצרו אליהם פתרונות טובים, ועל מערכת החינוך לזהות את השעה החשובה הזאת ולהתכנס

לתוך תהליך למידה כזה )אתגרים כאלה היו לדוגמא חוסר מערכת טכנולוגית מתאימה, ראייה של הכיתה כיחידה אחת, קבלת השונה, ואבחון של מגוון שינויים בתלמידים, מורים רבים שטענו שמעמד המורה קדוש ואין לפגוע בו, אי אפשר לחלוק על המורה!(

עד היום הכילים הטכנולוגים העיקרים בהם סידרנו את החומרים היו הכלים של תוכנות אופיס מאת חברת מיקרוסופט )עורך טקסט WORD, ותוכנת מצגות POWEROINT( , מורים מתקדמים יותר עברו להשתמש בכלים המתקדמים של חברת מיקרוסופט )אופיס 365 וחבילת אופיס של גוגל בשילוב עם כונן משותף GOOGLE DRIVE( ושיתפו מידע, יחידי הסגולה שרצו להקים מערכות היברידיות בתוך מערכת החינוך קיבלו מענה טכנולוגי בשם MOODLE, פלטפורמה ניהול למידה( LMS) מהוותיקות בעולם( נוסדה בשנת 2001, עם למעלה מ123 מיליון משתמשים.

חשוב ציין תוכנית שהתחילה השנה בקמפוס IL שמפעילה בשילוב מספר גופים ,פעילה למעלה מ250

כיתות, ואלפי תלמידים בהוראה משולבת )מחשבה טובה, עמותת פתוח, תיכון אקדמי מקוון, מרכז הסייבר ועוד( כבר בתוכניות הללו אנו רואים שהשיטה ההיברידית פותרת מספר בעיות חשובות:

1. רף הכניסה לקורסים - למידה דיגיטלית מתאפיינת בקהל בעל רקע מסוים, ונטיות מסוימות, לעומת זאת, עבודה עם גופי חינוך נוספים בלמידה היברידית מבטיחה שכל התלמידים יכנסו וילמדו יחדיו.

2. מענה אישי לשאלות שעולות בתהליך הלמידה ,ותוך כדי יצירת מחויבות ומסגרת עוטפת ומעודדת לסיים את הקורס.

3. רשת חברתית שעוטפת את התלמידים, בחיי חברה ,שיוצרת מחויבות אישית.

אני לא יודע מי מהקוראים ניסה להקים סביבת למידה בתוך MOODLE, אבל מדובר במשימה מורכבת )צריך לקנות שרת, להתקין את הסביבה עליו, לעצב במגבלות האפשריות, המון דברים שנרצה להוסיף אנו נידרש להתקין תוספות על גבי התוכנה([7] אין ספק שהמורה הסביר לא יתקשה במשימה זו, ולכן משרד החינוך יצר עבור מורים שרת עליו מותקנת הסביבה, הבעיה היא לא רק בשלב ההתקנה הבעיה היא עם הסביבה עצמה, כל חווית המשתמש של מזין התוכן המנחה ואף חווית הלמידה של התלמיד הם לא נוחות.

נדמה שMOODLE היא שלב חשוב בהתפתחות, אך הגיע הזמן לשלב הבא, איזו פלטפורמה זו תהיה שאלה מצוינת, ישנם עשרות אלפי חברות בעולם שמתחרות על התואר הנכסף )בסיור בתערוכת BETT11 בלונדון אפשר היה לראות שחברות LMS הם החברות הנפוצות ביותר בתערוכה(

גם כותב מאמר זה פיתח במסגרת עבודתו בחברת איטק סביבת ניהל למידה שעונה לצרכים של התלמידים שצורכים את הציוד הטכנולוגי שאנו משווקים, המערכת מאוד ממוקדת מטרה: "לתת הכוונה אופטימלית ללמוד על הציוד הטכנולוגי שהוא רכש, שיוכל להפיק את המקסימום בזמן הקצר ביותר" ולכן פשוטה ,ממוקדת, ומצליחה .האם זו המערכת שמתאימה לכל מערכת החינוך, בצניעות כנה אומר שאני חושב שהצרכים של מערכת החינוך הם רחבים יותר, השאלות החשובות הם לא באיזה מקום אני מקיש

את מידע ,הוא כמה סוגי שאלות אני יכול להכניס )שאלות היגד, שאלות אמריקאיות, שאלות מרובות תשובות, שאלות תמונה, שאלות וידיאו, שאלות קול ועוד דוגמאות רבות(

אתם מוזמנים לגלוש למערכת שלנו WIKI.ITECEDU.CO.IL ולהירשם בחינם, כל המערכת וכל הקורסים הם בחינם, מורים שמעוניינים להכניס חומרים למערכת אשמח אם ייצרו איתי קשר ויעברו קורס (גם הוא נמצא בתוך המערכת) שמכשיר מנחים לשימוש במערכת ויוכלו להכניס תכנים לטובת התלמידים שלהם וכלל התלמידים, והכל בחינם!!

השאלות החשובות הן לפי דעתי:

מהי דמות הבוגר? מה הנקודה שאנו רוצים שבוגר קורס שלנו יהיה בה )איזה מיומנויות אנו רוצים שיהיו לו, איזה ידע חדש אנו רוצים שיהיה לו? אילו ערכים אנו רוצים להטמיע ואילו אנו רוצים לפתוח לדיון?(

כיצד אנו מצליחים להעריך את תהליך הלמידה שבוצע בקורס, כיצד אנו יכולים לדעת האם הלומד שלנו הצליח להגיע לתהליך מיצוי אישי של היכולות האישיות שלו ?

האם הצלחנו לעורר השראה בלומדים שלנו, ולגרום להם להמשיך את התהליך בצורה נכונה )לממש את הקורס ולעבוד בתחום, להירשם לקורס המשך, להירשם לקורסים נוספים בתחומי דעת משלימים ועוד(

האם עודדנו את הלומדים לסייע איש לרעהו בתהליך הלמידה, האם תגמלנו את הלומדים שהצליחו גם להגיע להישגים אישיים וגם הצליחו למשוך איתם חברים נוספים מהספסל הלימודים ?

כמה מתוך הקורסים מעניקים הכרה לנקודות זכות אקדמיות ?

כמה מתוך הקורסים הם חלק מתוך מערכת שלמה שהיא חלק מתוך הכשרה מקצועית?

כמה מקומות עבודה יקבלו ויכירו את בוגרי התוכניות ההיברידיות כשווים או עדיפים על הבוגרים של המוסדות האחרים )והאם התהליך יהיה זהה בהתמודדות מול מכללות מקצועיות של משרד העבודה ומשרד החינוך, לבין התמודדות מול מוסדות אקדמיים תחת המל"ג(?

כמה זמן יתקצר התואר הממוצע? יש לנו 4-3 שנים חשובות שרובה של האוכלוסייה נמצא בצבא ולא יכול ללמוד לימודיים אקדמיים מלאים, השאלה אם במהלך התקופה הזאת יוכלו החיילים לעשות 4-3 קורסים שיהיו מותאמים, מונגשים, נוחים, ואפילו הכנה למבחני פסיכומטרי, על מנת לקצר להם את התואר, ולצמצם את הפער מול העולם.

כמה כסף ייחסך לתלמיד בעקבות חסכון בכמות הקורסים שהוא צריך לעשות באקדמיה בממוצע בכלל התלמידים? )אני מתכוון שעשרות אלפי התלמידים שעוברים קורסי יסוד במוסדות האקדמיים יוכלו לעשות זאת מהבית בנוחות, ובחינם( ולחסוך לעצמם עלות יקרה, ולאפשר למוסדות להרחיב את מסלולי הלמידה בתחומים נוספים שהרי מתפנות להם כיתות.

אחת השאלות החשובות מבחינתי, מתי נראה קורסים שבאופן טבעי המוסדות שולחים או מנפיקים לתלמידים ערכות לימוד שהתלמידים יוכלו ללמוד תכנות, בקרה, והכל על סביבות פיתוח של חומרה ,ובאופן טבעי )זכיתי לפני כשבוע במסגרת תפקידי כסמנכ"ל חברת איטק, לשלוח לקורס שלם של סטודנטים של הטכניון ערכות ARDUINO שעיצבנו במיוחד, ועם גישה לקורס היברידי מלא(

אני מאמין גדול בטוב האנושי, ויותר מכך בטוב של אנשי החינוך )אני דור שלישי של אנשי חינוך( שעושים ימים ולילות על מנת להביא את הטוב לתלמידים שלהם, אני מאמין שבסופו של דבר כל ההוראה תהיה

היברידית, מערכות LMS יהיו חלק מכל מערכת למידה בעתיד, בבתי ספר, בחברות מסחריות, ויהיו חלק

מהעידן של" ניהול תחת מידע" ומערכת החינוך תאמץ דפוסי ניהול של המגזר העסקי, של יעילות, שביעות רצון הלקוח )כן כן, התלמידים( וגם תגמול של מרצים טובים יותר, אם המורה הופך למנחה שיכול להוביל עשרות ומאות תלמידים הוא גם יהיה מתוגמל בהתאם.

אשמח לשמוע הערות, הארות, שאלות ונקודות נוספות למחשבה .

[3] בתקופה זו השתתפתי בצילומים של משרד החינוך לטלויזיה הלאומית עבור מגמות טכנולוגיות, ועבור האגף למחוננים ,אותו הפרויקט, אותה תקופה, אותו גוף שמשלם, ושני פורמטים שונים עם עיצוב שונה.

[6] ערן רביב, קמפוס IL, מחקר שנערך בדצמבר 2019

# data[].attributes.attachment_link.title
‫למידה היברידית | Facebook‬

# data[].attributes.attachment_link.description
ראשית לפני שנבין מדוע זו הלמידה המומלצת למגוון גדול של תהליכי למידה, אנו מבינים כבר מהשם שמדובר בשילוב של מספר דרכי למידה,[1] משמעות המונח היברידי היא "בן-כלאיים", כלומר: הכלאה של שני זנים זה עם זה. מקורו בעולם ההלניסטי העתיק, שבו שימש לציון יצורים מיתולוגיים כגון בתולת ים )שילוב של דג ואישה( או פגסוס )שילוב של סוס וציפור(.

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה היברידית - אורית ברון, עדי מרון וענת ינאי