# data[].attributes.body
Kommentar angiver fejl og mangler. Ingen kommentar til et punkt så er det i ok.

Median - mangler at angive hvad der skal gælde for opstillingen af talrækken/observationssættet for at metoden passer.

Kvartiler: forklaring er ikke korrekt. Der er lavet en sumkurve men ikke angivet hvilke type variable det hører til

Trappediagram: er ukorrekt (fejl både på x-aksen, hvis det er skostr. Og 2.aksen (skal slutte ved 100). Hvad aflæses på det?

Der mangler flere formler f.eks for gennemsnittet

Et par af eksemplerne er ikke for klassen som krævet.

Grupperet er ikke nævnt.

# data[].attributes.body
De summerede frekvenser angiver hvor stor en del af observationssættet, der er mindre end eller lig med en bestemt værdi. Man finder den summerede frekvens ved at summere frekvenserne sammen op til den ønskede værdi.
De summerede frekvenser kan vises i både decimaltal og procent, men vil altid være lig med 1 eller 100%. Jeg bruger igen skostørrelserne i 1HHH som eksempel. Her kan vi se at 0,88 (88%) bruger str. 43 eller mindre i sko.

# data[].attributes.body
Medianen er den midterste værdi af en samlet talrække.
De 50% på den ene side har mindre end emnet der er tale om, og de 50% på den anden side har mere end dem på den anden side af 50%.
Udregningen.
et eksempel på en udregning er, du sætter dine fingre i hver sin ende af talrækken, og begynder at tælle ind af indtil dine fingre mødes. så har du medianen.

# data[].attributes.body
Trappediagram laves over summerethyppighed eller summeretfrekvens.

her har vi et trappediagram fra skostørrelserne i vores klasse

# data[].attributes.body
Boksplot eller kassediagram bliver anvendt inde for beskrivende statistik, det er en let metode til at aflæse median, kvartiler, maksimum og minimum i observationen.
boksplot på sko størrelser:

# data[].attributes.body
pindediagram er pinde som slutter ved værdien af den forskellige data.
den er nemt og hurtigt at aflæse.
eksempel med skostørrelser:

# data[].attributes.body
Fraktiler,  i beskrivende statistik afgrænsning af en vis andel af en del af en observation.

Kvartil.
kvartilsættet består af 3 tal. Øvre kvartil 75% og derover, medianen de 50% og nedre kvartil fra 25%.

# data[].attributes.body
Kvartilafstanden er forskellen mellem 3. kvartil og 1. kvartil. For at fortælle noget om observationssættet, kan kvartilafstanden sammenlignes med varitionsbredden. Hvis kvartilafstanden ar lille i forhold til halvdelen af variationsbredden, så er det et udtryk for, at observationerne klumper sammen et eller andet sted.

# data[].attributes.body
variationsbredden er forskellen på den største og mindste observation i undersøgelsen.
du finder variationsbredden ved at trække mindsteværdien fra størsteværdien.

Eksempel
100, 150, 165, 200, 250, 405, 499
Variationsbredde =
499 kr. - 100 kr. = 399 kr.

# data[].attributes.body
Typetallet er den observation, der optræder flest gange i observationssættet. Altså, har den største hyppighed/frekvens. På eksemplet vedlagt kan man aflæse at det er skostrørrelsen 37, der er typetallet i 1HHH.

# data[].attributes.body
Middeltal betyder altså gennemsnittet af en række tal.

Eksempel
tallene/observationerne 1 og 3 er gennemsnittet lig med 2.

Dermed er middeltal = 2

Middeltal findes rent praktisk ved at lægge alle observationer sammen og derefter dividere med antallet af observationer.Gennemsnit
man finder gennemsnittet ved at lægge alle observationer sammen og dividere dem med antallet af observationer

6 + 8 + 16 = 30
30 : 3 = 10

# data[].attributes.body
Frekvensen viser den andel værdierne optræder i observationssættet. Det beregnes ved at tage hyppigheden af den enkelte observation delt med det samlede antal observationer (n). De kan både vises som decimaltal eller som procent, men ligemeget hvad man gør, så vil summen af alle frekvenserne altid være lig med 1 eller 100%.
Frekvenserne kan således vises grafisk i fx et pindediagram. Jeg har vedhæftet et eksempel over skostørrelserne i 1HHH som bilag.

# data[].attributes.body
Hyppighed angiver hvor mange gange de enkelte observationer optræder. Vi betegner hyppighederne med bogstavet h. Summen af hyppighederne = det samlede antal observationer (n). Hyppighederne kan vises grafisk ved at man laver fx et pindediagram. Eksemplet jeg vil vise, er hyppigheden over antal skostørrelser i 1HHH (se vedlagt bilag).

# data[].attributes.body
Mindsteværdien er det mindste tal, som optræder i observationssættet.
Størsteværdien er det største tal, som optræder i observationssættet. Se bilag for mindste- og størsteværdi. Her er mindste = 36 og største = 46. Hvis man trækker de to tal fra hinanden finder man variationsbredden.
46-36 = 10 = variationsbredden.

# data[].attributes.body
De enkelte observationer bruger man til at aflæse fx højden i en klasse.
Observationer = xi. De kunne være fx 154, 155, 156, 157, 158...
Antallet af forskellige observationer kendes ved, at vi skriver bogstavet k. Hvis vi havde observationerne 154, 155, 156, 157 og 158, så ville
k = 5.
Hvis der i alt deltager 25 elever i en undersøgelse vil n = 25. Vi kender det samlede antal observationer ved at bruge bogstavet n. Det kan man regne ud ved at bruge formlen, som er vedhæftet som bilag.

# data[].attributes.body
De diskrete variable er også kendt som ikke-grupperede variable. Det er en variable, der kan antage bestemte adskilte værdier, som kan vises i et observationssæt, altså en mængde af tal, som fremkommer ved, at man flere gange har målt en bestemt størrelse. Det kan fx være sko størrelserne i en klasse, antal søskende, osv.
Størrelsen der bliver sat tal på kaldes en statistisk variabel. Et observationssæt over skostørrelser i 1HHH kunne se således ud (se vedhæftet bilag).