# data[].attributes.body
2000-luvulla suomen kielen käyttö on vähentynyt ja tilalle on tulossa englanti.

# data[].attributes.body
Suomen kaksikielisyys virallistui 1922.

# data[].attributes.body
Tekniikka vaikuttaa jatkuvasti kirjakielen kehitykseen. Esimerkiksi lyhenteet tekstiviesteissä.

# data[].attributes.body
Kirjoitetun tekstin hinta aleni 1800-luvulla paperin tuotannon ja painotekniikan kehityttyä.

# data[].attributes.body
1800-luvulla kiinnostus suomen kieleen kasvoi tieteellisistä ja aatteellisista syistä. Suomen kielen erilaisuus kiinnitti huomiota. Kieli rikastui, koska kielitieteilijät ja toimittajat keksivät uusia sanoja.

# data[].attributes.body
1900-luvulle mentäessä Suomenkieli oli jo kaikkien elämänalojen käytössä ympäri suomea.

# data[].attributes.body
1700-luvulla tulivat ensimmäiset sanomalehdet, mutta ne eivät tavoittaneet montaakaan ihmistä. Ihmisiä opetettiin lukemaan myös katekismusta, mutta lukutaidolle ei ollut tarvetta

# data[].attributes.body
Agricola käänsi uuden testamenti suomen kielelle ja kirjoitti Abc-kirjan.

# data[].attributes.body
Suomeen tulee jatkuvasti uusia sanoja ja vuoden 2017 uudissanoihin kuului esimerkiksi spinneri, keppari ja moti.

# data[].attributes.body
Pelättiin, että suomenkieli lakkaa olemasta, jos siihen tulee liikaa vierasperäisiä sanoja. Carl Axel Gottlund, Elias Lönnrot ja Samuel Roos olivat 1800-luvun keskeisiä suomen kielen kehittäjiä. Sinä aikana puhelin oli telefooni, radio sätiö, sähkö lieke ja vessa eriö.

# data[].attributes.body
Henrik Florinus vaikutti merkittävästi suomen kielen kehitykseen 1600-luvulla. Hänen myötään suomen kieleen tulivat mm. sanat; aatto, laskiaissunnuntai ja musiikki.

# data[].attributes.body
Agricola kehitti satoja uudissanoja, joista on edelleen käytössä n. 60 %. Mm. lahko, karkausvuosi ja perikato ovat Agricolan keksimiä.

# data[].attributes.body
Tärkeä rooli suomen kirjakielen kehittämisessä oli Kalevalalla, jonka sanastossa oli paljon aikaisemmasta kirjasuomesta puuttunutta itäsuomalaista ainesta. 1800-luvun mittaan suomen kieli rikastui sanastollisesti, kun pyrittiin keksimään uusia suomenkielisiä, jotka kuvasivat modernin maailman kansainvälisiä käsitteitä.

# data[].attributes.body
1800-luvulla puhuttiin siitä, pitäisikö suomen kirjakielen pohjautua maan länsi- vai itäosien kieleen. Länsimurteiden kannattajat vetosivat Mikael Agricolan perinteisiin, itämurteiden kannattajat siihen, että itäisessä kielessä oli vähemmän ruotsalaisia vaikutteita. Kompromissina suomen kirjakieli pohjautuu pääosin länsimurteisiin, mutta se sisältää paljon itämurteiden sanastoa.

# data[].attributes.body
Koko Raamattu käännettiin suomeksi vasta vuonna 1642.

# data[].attributes.body
Suomen kirjakielen isänä pidetään Mikael Agricolaa, joka toi uskonpuhdistuksen Suomeen. Uskonpuhdistuksen keskeisiin periaatteisiin Euroopassa kuului se, että kansa kykenisi lukemaan Raamattua omalla äidinkielellään. Vuonna 1548

# data[].attributes.body
1800-luvun alussa suomen murteiden puhujat eivät kutsuneet kieltään suomeksi tai itseään suomalaiseksi. Suurin osa suomalaisista kutsui itseään hämäläisiksi, savolaisiksi tai karjalaisiksi, mutta Turun seudulla käytettiin nimitystä suomalainen.