# data[].attributes.body
1)Valgusreostuseks nimetatakse seda osa tehisvalgusest, mille kasutamine on otstarbetu, mis voogab takistamatult loodusse, mida kasutatakse ebamõistlikes kogustes või ebavajalikel aegadel ning mis häirib inimest või muud elusloodust.
2)Esiteks on see mõttetu energia raiskamine. Teiseks häirib valgusreostus paljude erinevate loomaliikide, kaasa arvatud inimese enda elutegevust ja liiklust.
3)See liikumine algas kõigepealt astronoomide hulgas.  Valgusreostuse vähendamise hea näitena tuuakse välja LED valgustite (kasutatakse ka mõisteid leedlamp või valgusdioodlamp) kasutamist.  Valgusreostuse vähendamise lahendus, 14 mis lähtub peamiselt ressursisäästu ideest ei pruugi olla kõige parem lahendus tervisliku linnakeskkonna kujundamisel.
4)vk

# data[].attributes.body
1. Valgusreostus on liigne või pealetükkiv tehisvalgus.

2. Kaasnevad probleemid on energia raiskamine, mõju loomade ja inimeste tervisele ja psühholoogiale, kahjulik mõju ökosüsteemile, mõju astronoomiale.  Valgustatud kõrghooned segavad rändlinde, rajatised ookeanide kallastel pärsivad merikilpkonnapoegade loomulikku orienteerumisvõimet ja nad hukkuvad. Putukate arengule mõjub negatiivselt isegi nõrk kunstlik valgus. Nende arvukuse langus omakorda hävitab lindude toidubaasi ja viib lindude arvukuse vähenemiseni. Lokaalsed välisvalgusallikad maal toimivad ökolõksudena, meelitades putukad ümbruskonnast kokku ja tapavad neid massiliselt. Niisamuti nagu kunstlik valgus lööb segi inimeste ööpäevarütmi, pärssides uneks vajaliku melatoniini tootmist, mõjub see ka teistele imetajatele. Hiljutised katsed näitasid, et isegi hämara kunstvalguse all elanud närilised olid kaalult kergemad, heledama karvastikuga, närvilisemad ja kaldusid depressiooni laskuma.

3. Tänavavalgustuse ja lampide õige paigutus. Lampide valgus peaks paistma maapinnale või valgustada soovitud esemele, aga mitte üleliigselt õhku või ümbrusele. Võiks rakendada valgustuse automaatset sisselülitamist ainult selleks ajaks, kui piirkonnas liigub inimene.  LED valgustite kasutamine raiskab vähem energiat, samas võib odav hind panna neid kasutama rohkem.

4. Valgusreostus Eestis 2011-2012

# data[].attributes.body
1. Valgusreostuseks nimetatakse nähtust, mille korral tehisvalgus satub sinna, kuhu sel pole ette nähtud sattuda. Valgusreostus kahjustab ka keskkonda.  On tööstusliku tsivilisatsiooni kõrvalnähtus.
2.  Kõrghoonete valgustus ajab rändlinde segadusse. Mõjutatud on öösiti õitsevad lilled, keda tolmeldavad ööliblikad. See võib viia nende hukkumiseni.  Valgusreostuse tulemusel muutub tähistaevas heledamaks. See tekitab probleeme astronoomias, sest tähed ei paista enam taeva foonist nii hästi välja ning mõõtmiste täpsus väheneb.
3.  1980. aastatel hakkas tekkima ülemaailmne pimeda öötaeva liikumine, mille eesmärk on teadvustada ühiskonnale valgusreostuse probleeme ja mõjutada seadusi, nii et valgusreostus väheneks.  Uued valgustid on elektriökonoomsemad, paremini varjestatud, arvestavad kõrvalasuva või rajatava hoonestusega.
4. Valgussaaste New Yorgis 2004.

# data[].attributes.body
Valgusreostuseks nimetatakse nähtust, mille korral tehisvalgus satub sinna, kuhu sel pole ette nähtud sattuda.

Valgusreostus kahjustab ökosüsteeme, sest ajab segi öö ja päeva vahelise rütmi. Mõju on igale liigile erinev. Näiteks segab valgusreostus nende röövloomade elu, kes on harjunud pimedas jahti pidama. Samuti on raskendatud merel olevate loomade ja lindude orienteerumist, sest ajab segamini nende suunataju. Mõjutatud on öösiti õitsevad lilled. Samuti mõjutab valgureostus ka inimese sisemist kella.

Tänapäeval on hakatud valgusreostuse vähendamiseks kasutama näiteks liikumisanduriga tänavalanternaid, LED- laternaid. Hiina mõtleb juba tehiskuu peale, mis annaks tänavatele kuu sarnaselt valgust. Samuti meedia kaudu selle probleemiga inimesteni jõudmine on oluline. Näiteks  1980. aastatel tekkis ülemaailme pimeda öötaeva liikumine, mille eesmärgiks oli just selle probleemiga inimeste teadvustamine, et mõjutada ka seadusi valgusreostuse vähendamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Light Pollution Is More Dangerous Than You Think!

# data[].attributes.body
2. Millised on valgusreostuse ohud keskkonnale?
3. Nimetage valgusreostuse vähendamise võimalusi.
4. Lisage valgusreostusest video või pilt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
On küll. Ma ei pea korteris lampi põlema panema. Valguse eest hoolitsevad õues seisvad neli oranžikat intensiivselt kiirgavat kerakujulist lampi, mis säravad öö läbi.

Selliseid kerakujulisi valgusteid võib neljakaupa reas näha Tartus Akadeemia ja Tiigi ristmikul asuva Maaameti hoone juures, kus need on muutunud tõeliseks õuduseks kohalikele elanikele.

FOTO: Maaameti hoone valgustus Tiigi ja Akadeemia tänava ristil Tartus.
Tiigi 6 korterelamu elanike jaoks on valgusreostus väga häiriv.
Pildistas Janek Jõgisaar, www.Bioneer.ee.

Rommi, kolmekümnene, meenutab: "Kui ma elasin Tiigi tänavas, siis ma ei saanud öösiti magada. See pidev verine valgus tekitas tunde, et lähen hulluks. Tihti tõusin öösel üles ja läksin linna jooma, sest purjus peaga suutsin magada. Asi paranes, kui ära kolisin. Uues elukohas tänavavalgustust tuppa ei paistnud."

Tegelikult on see raiskamine

Kujutleme ette siin näites toodud ja väga levinud pealt varjestamata kerakujulist õuevalgustit. 50% tema valguskiirgusest hajub inimestele mittevajalikus suunas taevasse. 25% sellise lambi valgusest jõuab maale 45-90-kraadise nurga all. Kui tegemist on piisavalt ereda valgustiga, siis see pimestab öise liikuja silmi.

"Ratsionaalselt maapinna ja objektide valgustamiseks kulub sellise valgusti puhul vaid 25% valgusenergiast, see mis langeb maapinnale 0-45-kraadise nurga all," selgitab Mario Mars, Tallinna Tehnikaülikooli teadur.

Valgusreostuse probleemi on Eestis laiema avalikkuse ees vähe käsitletud, 30. novembril toimunud seminar oli Tallinna Tehnikaülikooli esimene sellelaadne üritus.

Mis siis õieti on valgusreostus?

Valgusreostus tekib tehisvalguse valest kasutamisest. Valgusreostuseks nimetatakse seda osa tehisvalgusest, mille kasutamine on otstarbetu, mis voogab takistamatult loodusse, mida kasutatakse ebamõistlikes kogustes või ebavajalikel aegadel ning mis häirib inimest või muud elusloodust.

Valgusreostust põhjustavad valesti teostatud valgustuslahendused, mis lisaks soovitud pinnale valgustavad taevast, elamute aknaid, veekogusid või teiste liikide elupaiku. Vale konstruktsioon, see tähendab varjestamata valgust igas suunas kiirgavat lampi. Seda võib võrrelda internetis spämmina leviva reklaamiga. Saadav tulemus võib olla mingil hetkel kõigile justnagu vajalik, samas on see aga häiriv.

Valgusreostus on ka valguse kasutamine seal, kus tegelikult valgustatust pole vaja. See võib olla öösel autodest tühi kontorihoone parkla või talveperioodil inimtühi hooldamata pargitee, turismiobjekt, mis on pimedajl ajal külastajatest hüljatud või kasvuhoone, mille akendest kumab valgus maailmaruumi.

Valguse väärkasutus on tingitud inimeste harjumustest, eelarvamustest, vananenud valgustitest ja valgusreostusega seotud ohtude mittemõistmisest. Valgusreostust hinnatakse keskkonnahäiringuks, ehk inimkeeles ebasoodsaks keskkonnamõjuks.

Päike pole reostus

Päikese, Kuu või muude taevakehade kiirgust reostuseks ei loeta, kuna tegemist on loodusliku toimega. Päikesevalgus võib olla tervist kahjustavalt silmipimestav, nagu avamerel või kõrgmäestike liustikes, kuid tegemist on loomuliku nähtusega, millega elusolenditel tuleb paratamatult kohaneda ja mis on ka loomuliku evolutsioonilise arengu käigus toimunud.

FOTO: Kui tänavavalgustus isegi silla pealt vaadates pimestab, siis on see raiskamine. Vaade Tartu Ingli sillalt Lossi tänava suunas.
Pildistas Janek Jõgisaar, www.Bioneer.ee.

Valgusreostuseks ei loeta valguse kasutamist elamutes ja tööstushoonetes, kuid valgusreostuseks loetakse hoonete akendest välja kiirguvat valgust.

Valgusreostus on kõige kiiremini ja odavamalt likvideeritav keskkonnareostuse liik. Selleks piisab vaid vooluahela katkestamisest ja reostus kaob iseenesest valguse levimise kiirusega 299 792 458 m/s.

Miks on valgusreostus halb?

Esiteks on see mõttetu energia raiskamine. Konverentsil esinenud Keskonnaministeeriumi asekantsler Meelis Münt leidis, et "Säästetud energia on odavaim energia." Sama leidis oma hiljutises avalduses peaminister.

Valgusreostuse seminari eestvedaja Mario Marsi hinnangul on Eestis valguse tootmiseks raisatud aastane energia hulk 0,72 MWh/el.

Paraku ei arvesta mõned riigiasutused energiasäästu võimalusega. Pöördume tagasi siinkohal käsitletud Maaameti hoone juurde. Lisaks tänavapoolsele ülevalgustamisele säravad prožektorid ka maja hoovis, tõkkepuuga suletud parklas, kus pole öisel ajal ühtegi autot seismas.

Valgustamisega kaasneb paratamatult kaudne keskkonna saastamine elektri tootmisel ja ülekandeliinide ehitusel ja hooldusel, mis pole sugugi väike.

Teiseks häirib valgusreostus paljude erinevate loomaliikide, kaasa arvatud inimese enda elutegevust ja liiklust.

FOTO: Alt poolt valgustavad tänavavalgustid pimestavad jalakäijaid.
Pildistas Janek Jõgisaar, www.Bioneer.ee.

Ilmekaks näiteks on Tartus Rüütli tänaval 2004. aastal tehtud renoveerimistööd. Sillutisse rajatud valgustisüsteem pimestab tänaval liikujaid, värskelt maha sadanud lume puhul kukuvad inimesed libedatele valgustitele astudes. 72 valgusti paigaldamiseks kulutati 958 320 krooni maksumaksja raha. Ka elektrivoolule kulunut oleks saanud kasutada mõistlikumalt. Minu arvates on see summa raha, mis on raisatud.

Valgusreostus põhjustab liigirikkuse vähenemist

1996. aastal toimunud Tartu Toomemäe pargi valgustuse renoveerimine põhjustas pargis elanud kakuliste ja oravate kadumise. Neid ei näe ja ei kuule enam. Öö läbi põlenud valgustid ajasid segi pargis elutsenud loomade elurütmi, mille tõttu nad kas lahkusid või surid.

Millal tekkis valgusreostus?

Tinglikult võib valgusreostuseks nimetada esimest inimese poolt süüdatud ja valveta põlema jäetud lõket. Massiliseks muutus valgusreostus problemaatiliseks pärast hõõglampide kasutuselevõttu. 18. sajandi inimese kodus oli valgustust samal hulgal, kui tänapäeva inimesel külmkapi avamisel. Iga järgnev põlvkond on harjunud kasutama tehisvalgustust järjest suuremal määral.

Valgusreostusest on hakatud rääkima alles viimastel aastakümnetel, seda peamiselt teadusringkondades. Tavainimene pole seda terminit võib-olla kuulnudki.

Tehisvalgustus muudab inimesed mugavaks ning selle puudumine tekitab protesti. Sateliidipilte täistuledes põlevast Maast hinnatakse ilusaks, teadmata, et selle taga on pöördumatult kulutatud loodusvarad.

Valgustus ei taga turvalisust

Valitseb eelarvamus, et valgustatud ala on turvalisem. Suurbritannias uuriti valgustatuse mõju turvalisusele ja leiti, et ka kuritegude sooritamiseks on vaja valgust. Avastati, et tänavavalgustuse välja lülitamisel vähenes neis rajoonides oluliselt sissemurdmiste arv. Pimeduses on kohalikud elanikud oma ümbruse suhtes tähelepanelikumad. Valgus tekitab petliku turvatunde.

FOTO: Vähekäidavates kohtades võiks tänavavalgustus olla hõredam.
Foto on tehtud Tartus Toomemäel.
Pildistas Janek Jõgisaar, www.Bioneer.ee.

Kuid tänavate öine valgustamine on siiski vajalik

Teise maailmasõja alguses, kui sakslased kuulutasid sõja Briti impeeriumile, kehtestati üleüldine pimendamissüsteem. Tänavavalgustus kustutati, elanikelt nõuti trahvide ähvardusel akende pimendamist, autode laternatuled hajutati. Täieliku pimendamise tagajärjel tõusis liikluses surmasaanute arv kaks korda.

Liiklus vajab valgustust. Ülekäiguradadel ja ristmikel on valgustus omal kohal turvalisuse tõstjana.

Mis oleks lahenduseks valgusreostuse vältimisel?

Esiteks, tuleb vastata küsimusele, kas mingit kohta on üldse vaja alaliselt valgustada. Võib kasutada liikumisanduriga või ajareleega valgustussüsteeme, mis on küll kallimad, kuid lõppkokkuvõttes tasuvad end ära.

FOTO: Rokane kuppel ei lase valgust välja ja me raiskame elektrit.
Pildistas Janek Jõgisaar, www.Bioneer.ee.

Pikaajalisem protsess on valgustussüsteemide renoveerimine. Uued valgustid on elektriökonoomsemad, paremini varjestatud, arvestavad kõrvalasuva või rajatava hoonestusega. Uue valgustuse planeerimise juures tuleb leida kompromiss valgustuse tellijate, projekteerijate, ehitajate ja kõigi reaalsete kasutajate vahel. Siin avaneb võimalus loomingulisteks lahendusteks ja innovatsiooniks. Sellele arengule aitab kaasa ka seadusandlus, mis paraku on alles loomisjärgus.

Õnneks on probleemist siiski rääkima hakatud, üha tihedamini. Seni aga ei jää muud üle, kui elada paksude kardinate taga ja loota, et üha tõusev elektri hind majanduslikult mõtlevaid inimesi tegutsema sunnib.

Kui sulle see lugu meeldis, siis toeta sõltumatut rohelist meediat Anneta

# data[].attributes.attachment_link.description
On küll. Ma ei pea korteris lampi põlema panema. Valguse eest hoolitsevad õues seisvad neli oranžikat intensiivselt kiirgavat kerakujulist lampi, mis säravad öö läbi. Selliseid kerakujulisi valgusteid võib neljakaupa reas näha Tartus Akadeemia ja Tiigi ristmikul asuva Maaameti hoone juures, kus need on muutunud tõeliseks õuduseks kohalikele elanikele.