# data[].attributes.body
Ordet katolsk kommer fra latinsk/gresk. Ordet betyr opprinnelig universell, altomfattende og allmenn.Katolsk ble først brukt som karakteristikk av den kristne kirke. Navnet katolsk tilsier at kirken henvender seg til hele menneskeheten, alle. På norsk brukes som oftest ordet “allmenn”.

(Stensvold, 2018)

# data[].attributes.body
Vatikanstaten er en stat som ligger i Italia, faktisk i hovedstaden, Roma. Det er den minste staten i verden, både etter folketall og areal. Ifølge tall fra 2017 bodde det 605 folk der. Landets areal er på 0,44 km². Noen av de viktigste leddene i Katolisismen bor i vatikanet og det bor veldig få kvinner og barn der. Det bor mange prester og andre som hører til kirken der. Katolisismens overhode, paven bor der. Kjente plasser i Vatikanstaten er Peterskirken, Vatikanmuseene, Vatikanbiblioteket, Vatikanets hage og mer.
(Stensvold, 2019)

# data[].attributes.body
En del av Vatikanstaten sett fra Peterskirkens kuppel.

# data[].attributes.body
Kilder
Stensvold, A. (2018, 5. september). Katolsk. Hentet fra https://snl.no/katolsk

# data[].attributes.body
Kilder
Lima, G. (2019, 24. juli) Vatikanstaten. Hentet fra https://snl.no/Vatikanstaten

# data[].attributes.body
Lederne i katolisismen er biskopene og prestene rundt om i verden. Alle de som er prester og biskoper må vie hele livet sitt til Gud og kirken. Den aller øverste lederen er paven. Prestene leder gudstjenester, messene og de kan utføre de hellige sakramentene. Biskopene innvier nye prester i bispedømmet sitt, biskopen er og den øverste kirkelederen i sitt bispedømme og de tar ansvar for at kirkelæren blir tatt vare på. En biskop skal og veilede prester.

# data[].attributes.body
I dag heter paven Frans. Han er den 266. paven og han ble valgt til pave 13. mars 2013. Frans omtales som en mer liberal pave enn de før han (Skjoldli, 2018). Paven er den øverste lederen i katolisismen, han bor i og er politisk leder for Vatikanstaten. Han må leve i sølibat, det vil si at han kan ikke gifte seg, ikke ha egen familie, han kan heller ikke ha seksuell omgang med noen. Dette gjelder og for biskopene og prestene rundt om i verden. Paven har i oppgave og blant annet utnevne biskoper og prester. Det er kun menn som får lov til å bli prester i den katolske kirke. (Holth og Kallevik, 2008, s. 34)

# data[].attributes.body
Kilder
Skjoldli, J. (2018, 5. september) Paven. Hentet fra https://snl.no/pave_Frans

Holth, G og Kallevik, K, A. (2008, 8. opplag) Horisonter 10. Oslo: Gyldendal.

# data[].attributes.body
Noe av det viktigste i den Katolske kirke er å utføre de sju sakramentene på riktig måte. De som er katolske tror at dette er slik menneske får et møte med Jesus Kristus, de tenker og at de sju sakramentene sørger for at de katolske menneskene kan ta imot Guds nåde gjennom hele livet. De sju sakramentene er hellige handlinger. De skal jeg skrive om under her.

# data[].attributes.body
Det aller vanligste er å døpe barn når de er spedbarn, men noen blir døpt i senere tid. Det som skjer er at barnet skal bli innviet med vann og korsets tegn, da skal barnet leve som kristent og det får en del i kirkens fellesskap.

# data[].attributes.body
Konfirmasjon, eller ferming som katolikkene kaller det er en bekreftelse av dåpen. Konfirmantene, som er 12 år som oftest, har fått undervisning i kirken og til slutt blir de konfirmert, handlingen utføres som oftest av en biskop. De får salving med olje i pannen som et symbol på styrke fra den hellige ånd. Ferming er latinsk og betyr “styrke” eller “gjøre fast”.

# data[].attributes.body
Dette er det helligste av alle sakramentene. Det er et symbol på hva som skjedde når Jesus døde på korset. Presten leser opp fra bibelen, fra den første nattverden. Vinen ble forvandlet til Jesus blod og brødet ble forvandlet til Jesus legeme. Nattverden kan kun deles ut av en katolsk prest. Det blir delt ut noe som heter oblat, det er en liten brød bit som kan minne om papp. Den blir dyppet i vin og skal deretter spises. Nattverd blir og kalt eukaristien, det betyr “takknemlighet, takkebønn”.

# data[].attributes.body
Dette er når enkeltpersoner skal fortelle om sine synder til en katolsk prest. Presten har 100% taushetsplikt. Etter at personen har fortalt om sine synder skal presten formidle Guds tilgivelse. En katolikk skal helst gjøre dette minst en gang hvert år, det er fordi de mener at det er viktig å få satt ord på det gale de har gjort og legge det bak seg.

# data[].attributes.body
Ekteskapet er hellig  i den katolske kirke, det som gjør det hellig er løftene som ektefellene gir hverandre. Ekteskap er et tegn på Guds kjærlighet til verden Han har skapt. De sier og at det er et bilde på kjærligheten mellom Jesus og kirken. I katolisismen tenker de at ekteskap ikke skal brytes opp, derfor er det ikke vanlig at skilsmisser blir godtatt

# data[].attributes.body
Nye prester blir innviet av en biskop. Det skjer ved håndspålegging og bønn. Dette er en viktig handling fordi det er den som gir en prest rett til p lede gudstjenester og utføre sakramenter.

# data[].attributes.body
Det er de katolske prestene som utfører salvingen av de syke. Den syke får olje på pannen, presten ber til åndelig styrke og trøst. Sykesalving ble tidligere kalt “den siste olje”, det var fordi den ble gitt til døde mennesker

# data[].attributes.body
Kilde
Holth, G og Kallevik, K, A. (2008, 8. opplag) Horisonter 10. Oslo: Gyldendal.

# data[].attributes.body
Det er viktig for katolikkene å gå til messer, det er for å vise at de tar troen sin på alvor. På hver messe er det nattverd, det er fordi den handlingen står i sentrum av messen. Messen er hver søndag og det er fordi ifølge bibelen sto Jesus opp fra de døde på en søndag morgen. Rekkefølgen på en katolsk høymesse er ganske lik som en høymesse i Den norske kirke, det er sanger og faste svar, men i en katolsk høymesse brukes kroppen mye mer. De som deltar på messen kneler og gir hverandre fredshilsner iløpet av tiden de er der. De synger lovsanger, en lovsang er en sang som uttrykker glede og takk overfor Gud. Katolske kirker vil engasjere alle sanser under en gudstjeneste, derfor er kirkene veldig pent utsmykket og det blir tatt i bruk korsang, røkelse og vievann. Vievann er innviet vann, det skal minne om dåpens vann og er et tegn på at man skal ønske å bli renset og få ny kraft.

# data[].attributes.body
Kilde
Holth, G og Kallevik, K, A. (2008, 8. opplag) Horisonter 10. Oslo: Gyldendal.

# data[].attributes.body
En helgen er et forbilde for de troende, det er fordi personen har enten gjennom sitt liv eller sin død fremhevet Jesus Kristus. Mange av helgenene døde en såkalt martyrdød, det vil si at de ble drept på grunn av troen sin. En helgen kan og være en som har utført mirakler eller levd et hellig liv. Det er mange katolske byer som har blitt oppkalt etter helgener. Mange av helgenene har fått egne minnedager, de troende feirer minnes dagene og ber til dem. I påska er det opptog i mange katolske byer. Togene pleier å være fargerike og det blir båret statuer av Jesus, Maria og mange andre helgener. (Holth og Kallevik, 2008, s. 39)

# data[].attributes.body
Jomfru Maria er en av de fremste helgenene i katolisismen. Det er ekstremt vanlig å se bilder og statuer av Maria i katolske land. Grunnen til at hun er en av de mest populære helgenene er at hun blir kalt Guds mor og kirkens mor. Det var jomfru Maria som fødte Jesus, noe de troende ser på som et mirakel siden det var Gud som var faren til Jesus. Maria er hovedrollen i det første kapittelet i Bibelen, Lukasevangeliet. I en tekst som heter Marias lovsang sa hun: “fra nå av skal alle slekter prise meg salig”, nå er det vanlig å lovprise og be til Maria i kirken.

# data[].attributes.body
Kilde
Holth, G og Kallevik, K, A. (2008, 8. opplag) Horisonter 10. Oslo: Gyldendal.

# data[].attributes.body
Halvparten av alle kristne er katolikker, det vil si at det er over en milliard katolikker i verden. Katolisismen står sterkest i Latin-Amerika og Nord-Amerika. Kirken har de siste årene vokst i både Afrika og Asia. Det er paven i Roma som leder kirken. I følge Horisonter 10 er en tredjedel av Europas befolkning katolikker, de fleste er fra Sør-Europa eller Mellom-Europa. Siden det er et såpass stort kirkesamfunn finnes det veldig mange måter å være katolikk på. Det er likevel flere ting alle har til felles:

1. Alle katolikkene tror på den treenige Gud og Bibelen.

2. Den stramme oppbyggingen av kirken. Den blir ledet av biskoper og den øverste lederen er paven.

3. De sju sakramentene.

4. Messen, altså den katolske gudstjenesten.

Alt dette skal dere få lese om videre, pluss flere ting.

# data[].attributes.body
Kilde
Holth, G og Kallevik, K, A. (2008, 8. opplag) Horisonter 10. Oslo: Gyldendal.

# data[].attributes.body
I katolisismen er det både store og små fellesskap av munker og nonner. De skiller seg ofte ut fra vanlige mennesker på grunn av draktene de bruker, du kan se bilde av dem under. De lever helt annerledes enn vanlige folk som ikke har tatt valget om å bli munk eller nonne. Når vi vokser opp er det viktig at vi har vår egen inntekt, vårt eget hus og mange vil ha familie. Munker og nonner som går i kloster må avgi tre løfter før de kan bli munker og nonner, de løftene går imot det “vanlige” folk gjør når de vokser opp. løftene er:

Leve i livsvarig fattigdom, null privat inntekt og ingen eiendom.

Leve i sølibat.

Leve i absolutt lydighet overfor klosterets ledelse.

De forskjellige klostrene har forskjellige regler, så hvert munke/nonnefelleskap har litt forskjellige regler. Noen klostre velger å legge mest vekt på bønn, andre driver med studie og undervisning, noen driver med misjon og hjelpearbeid.

# data[].attributes.body
Etter andre verdenskrig var det mange som uroet seg fordi den katolske kirken var blitt litt utdatert, det var stor avstand mellom kirken og den moderne verden. Paven på den tiden, pave Johannes 23. kalte inn til et kirkemøte for å fornye den katolske kirken. Det andre vatikankonsilet kom sammen i 1962 og ble ferdigstilt i 1965. Deltakere fra hele verden var med på å forme det. Til sammen hadde de blitt enige om mange nye ting, mange av de vedtakene virker fortsatt for de fleste katolikkene. Her er noen av de mange vedtakene:

Alle, ikke bare prestene må få delta aktivt i menighetene

Messen skal være på folkets eget språk, ikke nødvendigvis latin

Den katolske kirken skal engasjere seg i kampen for menneskerettigheter.

Kirken skal satse mer på dialog med andre religioner, og ha gjensidig respekt.

Kirken bør innta en mer åpen holdning, ikke kun “Vi har rett, dere tar feil”.

Det har skjedd mye siden 60-tallet. Det er blitt bygd broer mellom det ortodokse og lutherske kirkesamfunnet, de har kommet til enighet om mange spørsmål, det er takket være det siste punktet.

# data[].attributes.body
Kilde
Holth, G og Kallevik, K, A. (2008, 8. opplag) Horisonter 10. Oslo: Gyldendal.

# data[].attributes.body
Kilde
Holth, G og Kallevik, K, A. (2008, 8. opplag) Horisonter 10. Oslo: Gyldendal.

# data[].attributes.body
I kristendommen tror de på den treenige Gud, de aller fleste retningene tror på det, men det er noen få kirkesamfunn som er uenige. Katolikkene tenker på Gud som ett vesen, men tre personer, Faderen (Gud), Sønnen (Jesus Kristus), og Den hellige ånd. (Wikipedia, 2019)

# data[].attributes.body
Den katolske bibelen består av 73 bøker. Den protestantiske kirken derimot har bare 66, de tok vekk noen fra det gamle testamente, katolikkene valgt å beholde de. (Akin og Tande, 2011)De regner bibelen som Guds åpenbaring. Det er og veldig viktig for katolikkene hvordan bibelen leses og tolkes, de vil følge tradisjonen, altså hvordan de hellige skriftene har blitt tolket gjennom tidene. (Steensvold, 2019)

# data[].attributes.body
Kilder
Wikipedia. (2019, 9. juni) Den hellige treenighet. Hentet fra https://no.wikipedia.org/wiki/Den_hellige_treenighet

Akin, J og Tande, C. (2011, 24. oktober) Den katolske kirkes bibel. Hentet fra http://www.katolsk.no/tro/tema/apenbaring/artikler/bibelen

Stensvold, A. (2019, 31. mai) Katolisisme. Hentet fra https://snl.no/katolisisme