# data[].attributes.body
Historie 1

# data[].attributes.headline
Biografen er jeres bedste historie til dato

# data[].attributes.subject
Biografen er jeres bedste historie til dato

# data[].attributes.body
Efter en grundig tryktest og nøje overvejelser vælger gruppe 3 'Historie 1 - Feminismekampen' som jeres bedste historie.

# data[].attributes.headline
De bedste kulturhistorier på hele Padlet

# data[].attributes.subject
De bedste kulturhistorier på hele Padlet

# data[].attributes.body
Historie 1
DANSKE BIOGRAFER OPLEVER TILBAGEGANG
I 2017 blev der solgt 11,9 mio. billetter i de danske biografer. Det er næsten 2 mio. færre end i 2015, og 1 mio. færre end i 2014. Vi vil undersøge, hvad årsagen til faldet i solgte biografbilletter i Danmark er. Er streamingtjenester som Netflix, Viaplay og HBO for hårde konkurrenter for de danske biografer? Er det for dyrt at gå i biografen? Er det filmenes kvalitet, der afgører, hvor mange danskere der tager i biografen? Det er nogle af de årsager, vi vil undersøge i en kulturnyhed med reportageelementer. Der vil være fokus på tendensen omkring faldende billetsalg i biografer og hvordan aktørerne vil begrunde udviklingen.

Historie 2
POETRY SLAM I AARHUS FESTUGE: POESIENS RENÆSSANCE

HAPS arrangerer i samarbejde med Aarhus Festuge Poetry Slam, hvor man opleve poesi på en helt ny måde. Poetry Slam er en nytænkning af poesi med inspiration fra rap battles. Poetry Slam har vundet frem i udlandet, og nu overtager den nye poesi Aarhus Festuge. Vi vil undersøge, hvordan Poetry Slam har udviklet sig, hvor stor en popularitet det har og hvordan Poetry Slam kan udgøre en helt ny kunstnerisk udtryksform. Idéen er at kombinere det brede og smalle kulturbegreb, når vi vil lave en reportagehistorie fra selve arrangementet med lydklip, men også interviews med ekspert- og erfaringskilder. Vi vil fokusere på HAPS Poetry Slam som begivenhed og på Poetry Slam som tendens.

Historie 3
EFTER FLUGTEN: SYRISKE HVERDAGE PÅ SAMSØ
Til september udstiller Moesgaard Museum en rækker værker, der skildrer 50 syreres rejse fra hjemlandet til Samsø. Vi vil undersøge tankerne bag udstillingen, samt hvad arrangøreren håber at få ud af denne. Vi vil være opmærksomme på også at undersøge udstillingen i et kulturhistorisk perspektiv og inddrage ekspertviden, så nyheden ikke får reklameværdi.

# data[].attributes.body
Historie 1: Hvor er kvinderne på scenerne i Aarhus Festugen?

I juni 2018 blev det offentliggjort at 87% af indtægter til komponister og sangskrivere tilfaldt mænd. Derudover har det vist sig på sommerens festivaller at det i høj grad har været de mandlige kunstnere, der har domineret kunstscenerne.

Denne tendens vil vi se på ift Aarhus festuge, da der også her er en markant skæv fordeling af mænd og kvinder der optræder i ugens løb.

Historien kunne laves med fokus på 'Cluster Square', hvor mange upcoming og spirende kunstnere spiller. Her er fordelingen størstedelen af kunstnerne mænd.

Historie 2: Festugen vil bygge bro mellem forældre og unge gamere

E-sport og gaming er I stigende grad på dagsordenen. Dette gælder også for Aarhus Festuge, hvor festivalen Kalas! afholder eventet 'E-sport talk'. Her kan forældre tage med deres børn ind og have en åben dialog om E-sport.

Kalas! er en festival for unge, og afholder forskellige events i løbet af hele festugen.

Vi har valgt undersøge 'E-sport talk', da E-sports Danmark netop har sat fokus på forældres bekymringer omkring E-sport med et etisk kodeks.

Historie 3: Frivillighed i Aarhus Festuge

Næste uge starter Aarhus Festuge, som er et kulturelt arrangement, der i høj grad kræver frivilligt engagement. I og med at Aarhus er valgt som Europæisk Frivillighovedstad er det interessant at kigge på frivillighed i Aarhus’ største kulturelle arrangement. Herunder vil det interessante være at sætte ansigt på de frivillige og følge ugen set fra en frivilligs perspektiv. I 2017 havde 63 % af alle danskere lavet frivilligt arbejde på et eller andet tidspunkt i deres liv. Det ville være væsentlig at undersøge, hvilket segment af de frivillige der vælger et kulturelt arrangement som Aarhus Festuge.

Aarhus Festuge vil højst sandsynligt ikke eksistere uden de frivilliges hjælp, men hvordan tiltrækker og motiverer festarrangørerne de frivillige. Og hvorfor er det en nødvendighed at have frivillige.

# data[].attributes.body
Hemmeligheder bygger bro
Hver dag i Festugen (kl. 15.00, 16.00 og 17.00) spiller klokkerne i tårnet på Aarhus Rådhus en noget anderledes melodi, end de plejer. Aarhusianerne har de sidste måneder kunne ringe ind og fortælle en hemmelighed, som så bliver omsat til klokkespil og spilles fra rådhustårnet. Der gemmer sig omkring 10 hemmeligheder i hvert stykke.

Vi vil undersøge, hvordan værket bliver til og dykke ned i, hvordan man laver en hemmelighed om til et klokkespil, som stadig gør det anonymt. Det kan vi blandt andet gøre ved at kontakte the overheard, som skal lave de endelige lydværker.

Fremtidens mad bliver kørt i stilling
I Smag på Høsten-området giver Bug Amok en lille smagsprøve på skoletjenesten Madlaboratoriet. Her kan man smage på spiselige insekter og prøve at smage stegte græshopper på en pande.

Det er rigtig relevant, fordi problematikken om bæredygtighed er super aktuel, og Aarhus festuge nu også fører det til programmet.

Vi vil gerne undersøge, hvordan initiativet bliver taget i imod af de besøgende på festugen.

Bazar Vest kommer til midtbyen
Bazar Vest er rykker ind på Store Torv og giver en smagsprøve til dem, der normalt ikke besøger bazaren i det vestlige Aarhus. Det er et samarbejde mellem Aarhus Festuge og Bazar Vest, der har gjort det muligt at flytte bazaren ind i midtbyen

Vi vil prøve at sætte fokus på, hvorvidt Aarhus festuge er i stand til at sætte fokus på, at Aarhus festuge skal være mangfoldigt. Formålet med festugens tema bridging er blandt andet at skabe forbindelser, hvilket vi her kan undersøge, om der der lykkes.

# data[].attributes.body
Vi vil fortælle, at Yoga er et fænomen, der er vokset den seneste årrække, og det har Aarhus Festuge i høj grad taget til sig.

AF tilbyder en lang række forskellige yogabegivenheder, hvor der er noget for enhver smag. Men hvad er forskellen egentligt på diverse yoga-tilbud? Vi vil undersøge hvordan skovyoga adskiller sig fra yoga i et museum eller på asfalt. Vi vil undersøge, hvorfor yoga er essentielt for den almene dansker, og hvorfor yoga er relevant at have på programmet hver eneste dag. Vi vil desuden undersøge, hvordan ‘bridging’ og yoga kan kombineres, og hvorfor det er vigtigt for Aarhus Festuge at promovere sig på yoga-området.

# data[].attributes.body
Århus Festuge har i år valgt at temaet skal være ‘at bygge bro mellem mennesker og mod en bæredygtig fremtid’. Det betyder, at flere arrangementer omhandler økologi, miljø og bæredygtighed. Men hvorfor er det vigtigt, at en stor kulturinstitution som Århus Festuge sætter fokus på bæredygtighed? Og hvis det er så vigtigt, hvorfor er det så ikke en fast del af programmet hvert år? Hvordan kommer vores miljømæssige problemer til at påvirke vores kulturelle arrangementer i fremtiden?

# data[].attributes.body
Aarhus Festuge bruger mange ressourcer på at brande sig selv, som en samlende festival, som øger fællesskabet, sammenholdet og den sociale lighed i byen. Hvis man læser på deres hjemmeside, skriver de blandt andet: En af Festugens fornemste opgaver er at skabe nye forbindelser, og ved at bygge bro kan vi iscenesætte rum og rammer for det gode møde, for nye fællesskaber, det nye byliv og nye oplevelser. Sammenhæng og sammenhold skaber tillid og overblik for festuge gæsten, den enkelte borger og for byen.

Vi vil undersøge, om festugen virkelig skaber det, som den profilerer sig på. Særligt med fokus på Klostertorv, hvor der traditionelt befinder sig mange udsatte borgere. Føler de sig inkluderet i festen? Må de overhovedet deltage? Eller er festugen kun for kultureliten?

# data[].attributes.body
Feminismekampen (historie 1)
Den aktuelle feminismekamp bliver i Aarhus Festuge-debatteret på flere fronter - bl.a. med teaterstykket LYST#2 på Svalegangen.

Her bliver man inviteret indenfor i et pop-up bordel i en 'lejlighed på 4. sal' (som lokationen hedder sig).

Publikum får herefter mulighed for at deltage i debatten og blive udfordret på emnerne købesex, prostitution og sugardating i intet mindre end 1 time og 40 minutter. Emner som alle er i råd tråd med den føromtalte 'feminismekamp'.

Frygt og angst (historie 2)
Frygt og angst fylder i dag mere og mere i folks selvbevidsthed og dette kommer også til udtryk i mediebilledet. Især når man tænder for diverse tv-programmer, lytter til podcasts og generelt beskæftiger sin tid med andet kulturel indhold.

Dette har Aarhus Festuge også bemærket. Med arrangementet 'Phobiarama' sættes der fokus på netop disse emner, når folkene bag eventet inviterer indenfor i et stort, sort telt på Bispetorvet.

Intentionen med værket er, at overraske, konfrontere og fremtvinge en reaktion man ikke nødvendigvis bliver stolt af.

Drukkultur i forbindelse med Aarhus Festuge (historie 3)
Drukkulturen i Danmark er ofte under beskydning og alkohol fylder uden tvivl meget i Festugen. Hvor står arrangøren i forhold til opfordring til mere/mindre druk og hvor meget ansvar kan arrangøren tilskrives? Er man afhængig af byens beværtninger til afvikling (De lever af at sælge alkohol)? Bør/kan der gøres noget for at mindske druk i forbindelse med Festugen (Det er i hverdage og med deltagelse af mange unge mennesker, der skal passe studie o.l.)